Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
För denna hufvudtitel, som innefattar anslagen till Finans-departementet, upp - tager nu gällande Riks-stat: penningar • 1,723,263: indelda räntor i kronovärdi 3,905 R:dr 12 sk. 6 rst., med förslagsvis beräknadt markegångsvärde af 23,640: indeld spanmål 156 tunnor 16 kappar, upptagna efter 6 R:dr tunnan till 939: oindeld spanmål 18 tunnor ä d:o 108: aller tillsammans R:dr 1,749,950: De föreslagna jemkningar och förändrade bestämmelser i afseende på anslagen till denna hufvudtitel skola här efteråt på behöriga ställen omförmälas. Kammar-kollegium och Kammar-rätten. l:o Uppå af Kongl. Majit derom gjord framställning, blefvo vid sednaste statsreglering fyllnadsanslag till de för Kammar-kollegium och Kammar-rätten år 1841 fastställde interims-staler fortfarande af Rikets Ständer anvisade med 7,532 R:dr 31 sk. 11 rst. för det förra och 13,075 R:dr 28 sk. 9 rst. för det sednare af dessa embetsverk, hvilka fyllnadsanslag dock, med hänsigt till embetsverkens reorganisation, beviljades endast att ulga såsom arfvoden under den tid, nu gällande statsreglering omfattar. Då emellertid, enligt Kongl. Maj:ts nådiga förklarande, förslag till förändrad reglering med ifrågavarande embetsverk icke kunnat uppgöras, såsom, bland annat, beroende af de beslut, som kunna fattas vid slutlig pröfning af frågan, angående skatteväsendets samt uppbördsoch redogörelseverkets förenkling, har Kongl. Majit velat i anledning häraf nu endast föreslå, att omförmälde, till fyllnad i Kammar-koilegii och Kammar-rättens interims-stater erforderliga, anslag måtte till fortsatt utbetalning under förut bestämda vilkor anvisas. ISih. lill R.
Men dessa undersökningar hafva ledt derhän, att någon tjenligare plats, än den förut föreslagna, ej kunnat uppletas, då, jemte ett fördelaktigt läge i afseende å garnisonsregementenas kaserner, äfven toges i betraktande byggnadens uppförande på en så fast mark, att grundläggningsarbete! icke må blifva förenadt med alltför stora kostnader. Skulle intet afseende behöfva fästas på denna omständighet, så funnes visser ligen, efter Chefsembetets uppgift , en i andra hänseenden både lämplig och vacker plats för kyrkobyggnad, nemligen artilleriplanen, och i sådant fall kunde skolhuset uppföras, antingen på tomten vid hörnet af Storgatan och Styrmansgatan, eller på den större tomtplats, som är åt veterinärinrättningen upplåten. Chefsembetet hade likväl, i anseende till de betydliga kostnader, som skulle blifva en följd af byggnadernas särskiljande och förläggande på här ofvan angifna platser, ansett sig icke kunna desamma föreslå. Uti ofvannämnda underdåniga memorial af den 14 Mars 1859 hade Ofverkommendanten uppgifvit åtskilliga andra Kronan tillhöriga platser, men jemväl fästat uppmärksamhet på de olägenheter, som genom valet af någon bland dem skulle uppstå. Hvad särskildt angår den emellan Svea lifgardets och Lifgardets till häst 156 Bil. N:o 3 a. lill Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. N:o 1, om Statsverket 1865. kaserner belägna höjdsträckning, sä vore det Chefsembetet bekant, att denna plats redan var i Iråga hos den Komité, sorn år 1857 hade sig uppdraget att behandla denna angelägenhet, och funnes i Ingeniörkorpsens arkiv jemväl då uppgjorda rit ningar till en med lorn försedd kyrka, lampad efter denna plats; men bemälda Komité ansåg sig, på grund af dels de med läget förenade olägenheter och dels den betydligt ökade kostnaden, icke böra framlägga något förslag till byggnadens uppförande på denna höjdsträckning.
N:o 181, i anledn. af framställningar om förbättrade aflöningsvilkor m. m. för Arméens och Flottans Läkare samt ProvincialLäkarne. Detta Utlåt, företogs punktvis till pröfning och upstod härvid discussion endast i fråga om den punkt som innehöll Utskts pag. 12 rörande aflöningen för Arméens Läkare gjorda hemställan, hvarom yttrades af Hr Lilljehöök, Carl Berthild: På UtgiftsAfdeIn:n höjdes alla arfvoden för BataljonsLäkare, som man kunde anse vara kommenderade utom Stockholm. Jag har efter frågans behandling i Utsk:s plenum fått den uplysning, att en af Svea Artilleriets BataljonsLäkare är kommenderad å Waxholm således utom Stockholm, och denne åtnjuter ett arfvode af 50 Rdr Bko. Då nu denne Läkare bör ställas i paritet med öfrige BataljonsLäkare, anhåller jag, att arfvodet för honom må bestämmas till lika belopp som för öfrige Läkarne med afdrag af hvad honom redan blifvit t i 11 er kän dt. Efter först till bifall å ifrågav:de punkt utan tilläggd framsläld propos., som besvarades med Nej, bifölls denna punkt med det af Hr Lilljehöök föreslagna tillägg, att för den BataljonsLäkare, som är stationerad å Waxholms fästning beviljades tillägg af särskildt arfvode A 225 Rdr Rmt. De öfrige punkterne b i föl 1 os med den förändring i Utsk:s rörande sammanräknade beloppet af anslagsförhöjningarne gjorda hemställan som af R. o. Ad:ns ofvannämnda beslut föranleddes. Föredrogs ånyo Ilögv. PresteSt:s den 12 och 16 dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 435, innehållande inbjudning tili It. o. Ad. att biträda PresteSt:s, vid pröfning af StatsUtsk:s Utlåt. N:o 167, i afs:de å 69 punkten fattade beslut, att, med afslag å 324 Den 18 December.
Constilutions-Utskottet, som funnit skäl att gilla de uppgifna ordförändringarne, tillika instämmande med de i allmänna Författningar, angående dessa ämnen, vanligen nyttjade termer, får fördenskull, med eget tillägg blott af en obetydlig ordjemkning, vördsamligen underställa, för grundlagsenlig behandling, följande ytterligare redactionsändring i första perioden af Regerings-Formens 60 §: "Till dessa senare räknas Postmedlen, afgifterna för Stämpladt papper och för bränvinsbrämling, samt hvad .— åtaga." Stockholm den 29 Julii 183-4. STOCKHOLM, i834* hös J. A. Walldon. Cottititutiont-Utskottett Mern. N:o 39. t N:o 29. Ank. till Exp.-Uuk. deu 30 Aug. Memorial till Hedervärda Bonde-Ståndet} angående grundlagsenligheten af en+yrkadj men vägrad Proposition. Sedan i Utlåtandet under N:o 209 öfver gjorda anmärkningar vid Stats-Utskottets uti Bilagan Litt. G till Betänkandet ]Y. 0 54 afgifne tillstyrkan, att Sterbhus-afgiften inåtte i Stockholm och Götheborg utgå efter enahanda grund, som å landet och i Rikets öfriga städer, och deremot den så kallade matlags-afgiften upphöra, Utskottet förnyat samma tillstyrkan, och serskildt, beträffande formen för expeditionen af R. S:s beslut, i händelse förslaget gillades, ansett frågan icke vara af den beskaffenhet, att beslutet borde Kongl. Maj:t lill Nådig sanction underställas; så har, efter det, vid ärendets föredragning i Hedervärda Bonde-Ståndet den 8 innevarande, Secreteraren erinrat, alt proposition till bifall af Betänkandet grundlagsenligen ej kunde ske, utan att dermed förenades underdånig anhållan, om Kongl. Majrts Nådiga sanction till beslutet, Talmannen, under instämmande häri, funnit sig, med anledning af 57 §.
Uti sedermera infordradt utlåtande har Ofver-intendents-embetet, efter verkställd granskning af de uppgjorda kostnadsförslagen, anmält, att embetet funnit ingen af deri upptagna utgiftsposter kunna uteslutas eller böra med afseende å verkställigheten uppskjutas. Då erfarenheten sålunda visat, att det anslag, som hittills varit beviljadt till underhåll af Haga slott och park, är alldeles otillräckligt, och det i allmänhet icke kan vara förenligt med klok hushållning att till underhåll af Statens egendomar anvisa så obetydliga summor, att de icke förslå till bekostande ens af de nödtorftigaste reparationer, helst följden häraf blifver och alltid mäste blifva, såsom händelsen är i förevarande fall, att egendomarne räka i ett förfall, som icke kan afhjelpas utan vida större utgifter på en gång, får jag underdånigst tillstyrka, det Eders Kongl. Majit täcktes hos Rikets Ständer äska ej allenast ett särskildt anslag för en gång af 17,000 Ridr till verkställande af nödige befunne reparationer vid Haga slott, än ock att årliga anslaget för slottets underhåll måtte förhöjas med 3,500 Ridr. 5:o) Vidare har Riksmarskalks-embetet, på begäran af Ståthållare-embetet å Stockholms slott, i underdånighet hemställt, att, då den åt nordvestra, norra och nordöstra sidorne af Kongl, slottet belägna del af första stora våningen, som under en lång följd af år varit begagnad af framlidna Hennes Majit Enkedrottning Desideria, icke efter år 1815 eller allt sedan den tid, då våningen begagnades af Konung Carl XIII och Dess gemål, undergått någon större reparation, och dess iståndsättande följaktligen vore af högsta behof påkalladt; men årliga statsanslaget till slottets underhåll påtagligen icke kunde förslå till bestridande af så stor och omfattande reparation af väggar, tak, golf, fönster och eldstäder, som nu erfordrades, Eders Kongl. Majit måtte täckas hos Rikets
Direktionens vård ställda medel, i underdånighet öfverlemna och åberopa det, i fråga härom, infordrade och till Hans Exellens Herr Justitie Siats-Ministern af Direktionen, i skr ifvelse den g November fö »lidet år, afgifna yttrande, äfvensom Hans Exellens Herr Justitie Stats-Ministerns skrifvelse till Direktionen af den 23 i nyssnämde månad. Den Nådiga Remissen återställes härjemte i underdånighet; och Direktionen framhärdar med undersåtlig vördnad, nit och trohet, Stoimäktigste Allernådigste Konung! Eders Kongl. Majtts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, Maur. LEWENHAUPT. ;H, Kalmberg. -G. A. Östbom. F. O. Silfverstolpe. C. G Spens. C. H. Möllersvärd. M. B. Schurer v. Waldheim. Stockholm den 3 Mars i842. C. Åhman, Johan O. Jonson, — 296 !§4fl slexa 9 November. Till Hans Exellens Herr Justitie Stats-Ministernj angående Rikets Ständers Revisorers begäran om redovisning för förvaltningen af de wider Direktionens förvaltning ställda fonder : Uti skrifvelse af den 3o sistlidne Oktober, bar t. f. Herr Justitia Sta Is-Ministern meddelat Direktionen öfver Armeens Pensions-Kassa, att som vid underdånig anmälan af Rikets Ständers nu sammanvarande Her rar Revisorers, genom deras Ordförande, skriftligen gjorda begäran, att Hans Exellens Herr Justitie Slals-Ministein mätte utverka Kongl. Ma j:ls Nådiga befallning till Direktionen att låta Revisorerne tillställas en fullständig redovisning för alla de under Direktionens vård ställda medel, Kongl. Majtt beliagat i Nåder förordna, att Direktionen borde uppgifva , i hvad mån Rikets Ständers Revisorer ägde ingå i granskning af de ilråga varande Räkenskaperna, och i hvad mån sådan granskning ej kunde Revisnerne medgifvas, i anseende till Armeens ägande
Den i Augusti verkställigheten, låta betinga om betalningen,’ den Utskottet, med anledning af hvad hos Ridderskapet och Adeln är uppgifvet, föreslår till Tio R:d Banco för hvarje tryckt ark af Registret, och hvilken kostnad synes böra utJ ga af Riksdagskpstnads Summan , sedan Riksens Högloft. Ständer, vid Riksdagens början, vidtagit det Beslut, att Riks-Ståndens Protocoll vid denna Riksdag finge tryckas med Allmänna nedel och, i sådant fall, borde säljas för Stadens räkning. Detta öfverlemnas vördsammeligen till Riksens Höglofl. Ständers eget bepröfvandöj Stockholm den i Augusti 1815* På Höglofl.Ridd. och På Högvörd. PrestAdelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Cerl JDe Geer. C. v■ Rosenstein. På Vallofliga BorgarePå Hedervärda Bonde» Ståndets Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl Fr. Landberg. Jon Jonsson. C. Tunelius. Uppläst lios samteliga Riks - Stånden d. 1 Augusti Vördsamt Memorial: Sedan Riksens Höglofl. Ständer, i anledning af 26 Den i Augusti* af hvad Stats - Utskottet tillstyrkt funnit, det böra Deputerade af RIksStånden, i likhet med hvad som skett med 1808 och 1809 arens KrigsBakenskaper, äfven taga del i Revisionen inom Kongl. Kammar - Rätten af påfoljde krig - »rens Räkenskaper; så får af förekomna anledningar Stats-Utskottet vördsamligen hemställa till Riksens Högloil. Ständer, om icke åt StatsIJtskottet kunde uppdragas att föreslå och till Riksens .libglofh Ständers granskning insända Reglemente eller Instruction för dessa DeputeradeSlockholm den 1 Augusti 1815- På Högloft. Ridd. och På Högvörd. Prest-’ Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters vägnar vägnar Carl De Geer C. v. Rosenstein.
Han reste – ånyo till Stockholm: och denna gång i en lycklig stund; åtminstone för sin lyra, som först nu fick tillfälle att mera fulltonigt utklinga. En vansklig förmån var visserligen den, att de stora svårigheter att lifnära sig, med hvilka han kämpade, nu gåfvo anledning till hans bekantskap med den politiske äfventyrarn Major Lund, som åt alla håll utkastade sina krokar för att meta bidragare till ”Den Välsignade Tryckfriheten”. Många af Lidners smärre skaldestycken från denna tid, bättre och sämre, finnas införda i nämnda beryktade blad; hvars vittra beståndsdel kanske han, någon tid, hufvudsakligen ombesörjde. Mera lönande näringsgren blef, i mån af hans växande namnkunnighet, att författa poemer åt andra: nämligen åt vissa förnäma Herrar, hvilka, genom deras framgifvande såsom sina, ville förvärfva eller i förkofradt mått bibehålla Konungens ynnest. Lidners vänner ha berättat, att han på detta sätt ofta förtjente åtta till tio riksdaler om dagen; ehuru, i följd af hans oordentliga lefnadsvanor, allt gick lika hastigt som det kom. Men större ära, om än kanske mindre penningvinst, inbragte de tre arbeten, som nu nästan liktidigt utkommo, och som med ens gjorde hans namn odödligt: ”Året 1783”; – ”Grefvinnan Spastaras Död”; – och Operan ”Medea”. Det var ett väldigt upplågande af en ungdomskraft, hvilken regellösa seder ännu ej hunnit utmatta. Och med den samverkade, så väl till framkomsten af dessa skaldeverk, som till deras sanna skönhetsvärde, den af Lidner alltid tacksamt erkända omständighet, att han just vid ifrågavarande tidpunkt hade kommit i förnyad och närmare beröring med Thorild. Att han i denne man, som nyss förut blifvit namnkunnig genom sin lärodikt ”Passionerna” och den deraf föranledda striden, tillvann sig, på samma gång, en trofast vän och en insigtsfull granskare: det var en verklig lycka; hvaraf han ock i begynnelsen gjorde vederbörligt bruk. Vid deras första sammanträffanden i Stockholm var deras bekantskap ännu ej längre hunnen, än att de kallade hvarandra ”Herre”.
Bör gifmaö, genaft Beftämma bagen, bå utftaget utgtfmeS, tjmarom, bå part är frånmaranbe, anftag göres, mib mibbagätimma, bagen före ben, på ^millen utftaget utfärbaS." 9tifgbagg*S3eflut 1866. 85 £)cfj pfme Söt uti unberbånig ffrifmelfe af ben 26 fiftlibne bcp Söåra Befiut pg Öfongi. 9Jtaj:t anmält. § 35. 9Jteb affeenbe å ben i febnare tiber lättabe odj Bctrpggabe fommnnifation emelian ©ottlanb odj fafta ianbet, pfme Söi, för Söår bei, Beflutat, att bett i 25 jfap. 9 § Slåttern g g Söt uti unberbånig ffrifmelfe af ben 20 Suni pg Äongl. SOlajtt gjort uttberbåttig anmälan. § 36. 3 aitiebtting af mäcft fråga om förånbring af gåifanbe föreffrifter angåenbe fättet för fommunifatton af B ef m är, font Blifmit tili £mf 9Raj:t föla änbring i ^>of Sörflaringcn ben 23 93tarS 1807 finnes ftabgabt om flplbighet för ben, forn mili i .fpofftätt föra Hagan öfmer ttnber Uppå beröm gjorb framftälining Ijafme 2öi, för 28år bel, Beflutat en $ör SSåra h«mftälianben, önffntngar oth för» flag genom fötjanbe unberbåniga ffrifmelfer, nemligen: 9tifSbagg
Jag deremot ber, att Herr Grefven och LandlMarskalken täcktes dela Utlåtandet i tvenne särskilta delar, emedan jag af discussiouen inhemlat, att åtskillige meningar äro för bifall å den första, men afslag å den senare delen. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalk en gjorde proposition lill bifall å StatsUtskoltets ifrågavarande Utlåtande. Ropades Nej. Hvarefter Hins Excellence föreslog bifall å berörde Utlåtande med den förändring Herr Bråkenhjelm föreslagit. Ropades starka Ja, jemte några Nej. Herr Rosenquist begärde votering. Herr Hjerta: Jag förmodar, att Herr Rosenquist mening är, att i Contrapropositionen endast bör uteslutas de 5ooo Riksdalerne, men att den för öfrigt bör blifva lika med Ja-propositionen. Herr Rosenquist: Jag har tydligt förklarat min mening vara, att Veterinair-In - Den 21 December e. m. ränningen icke bör erhålla de contanta 5ooo R:dr, meli alla Byggnaderne, sorn, enligt hvad jag visat, äro värde minst 53,ooo R;dr. Herr Riben: Då jag kommer att votera Ja, är det kanske icke lämpligt, att jag yttrar något om Contrapropositionen; men jag vill blott upplysa, att, enligt de säkra underrättelser Utskottet förskaffat sig, är det afgjordt, att om Ridderskapet och Adeln endast öfverleinnar byggnaderne, men inga penningar, till Veterinairlnrättningen, måste Inrättningen nödvändigt undanbedja sig denna present, emedan den icke har medel, att iståndsätta dem. Friherre af Nordin: Jag har endast begärt ordet för att förklara, att jag aldrig sagt, det byggnaderne äro värde 53,ooo R:dr, men jag vet, att Magasinslnrättningens på Ladugårdslandet befintlige byggnader i Räkenskaperne upptagas till 60,000 R:dr, som, med afdrag af värdet på Magasinet under Tyskbagarbergen, eller 7000 R:dr, således reduceras till 53,000 R:dr.
Erik Ersson från Jemtlands län med 31 röster Joseph Smedberg ... » Elfsborgs » )) . 34 » Åke Andersson » Malmöhus » )) 34 )) Olof Nilsson » Westerbottens » » ., 33 » Johannes Andersson » Göteborgs » » 33 » Johan Erickzon » Jönköpings » )) 33 )) Erik Jonsson » Westmanlands )) » 31 » Johannes Andersson » Elfsborgs )) » 31 » Erik Mallmin » Westmanlands )) » 30 » Anders Jonsson Wermlands » » . 30 )) Per Tjernlund » WesterNorrlands » )) . 30 )) August Danielsson » Norrbottens » )) 30 Benjamin Börjesson » Hallands » » 30 » och Joseph Holm » Stockholms )) » 30 röster; samt till suppleant er: Anders Medin från Kronobergs län med 36 röster; Anders Johan Sandstedt » Jönköpings )) )) 31 y Fredrik August Forsbeck » Ostergötlands » » 31 » Johan Bergström... » Kopparbergs » ); 34 » Nils Andersson » Wermlands » » 34 » och Johan Victor Lundqvist » Skaraborgs >j )) 33 röster; hvarom protokoll uppsattes och justerades, för att i vanlig ordning expedieras. S. D I öfverensstämmelse med Ståndets förut lättade beslut föredrogos nu i ett sammanhang Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JV2 7, i anledning af dels Kongl. Maj ts nådiga Proposition till Rikets Ständer angående lörändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilde af Kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län samt om dispositionen af slubböresmedlen, dels en i ämnet väckt motion; äfvensom Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande JVs 16, i aidedning af motioner angående skogshushållningen i riket. Ståndet biföll hvad i omförmiilda Betiinkanden blifvit yttradt och hemstäldt, med undantag af den uti (2 punkten al Betänkandet J\s 7 förekommande tillstyrkan, att Rikets Ständer måtte bifalla Kongl.
Vare dock långt ifrån mig den tanken, att vi, af fruktan för möjliga faror dervid, skulle underlåta att nu verkställa de många och genomgripande reformer, hvilka långt för detta inom vårt Svenska samhälle hunnit mogna till oundgänglighet, och hvilkas alltför långa uppskjutande just vållat den efter utseendet våldsamma kris, hvaruti vi nu befinna oss. Jag söker tvertom min ära uti att räknas ibland dem, som nu ifrigast och högljuddast ropa på en representationsförändrings snara verkställighet ibland oss; med helamin själs förmåga af styrka och liflighet önskar och hoppas jag, att den måtte nu företagas och blifva oss lyckosam. Skall Svenska nationalrepresentationens fördelning på fyra kamrar upphöra eller icke upphöra? Det är den första fråga, som till besvarande förekommer, då man närmare ingår i skärskådandet utaf hvari förändringen bör och skall bestå. Tvänne abderitiska ideer innefattas i denna form för våra folkombuds sammanträden. Först den som är uttryckt i sjelfva fyrdelningen, ty denna med alla de oundvikliga omgångar, som den för i släp efter sig, skall nödvändigt alltid så försena, förvirra och försvåra ärendenas behandling, att ändamålsenliga, kloka, conseqventa beslut sällan skola kunna fattas; beviset härpå se vi sedan flera månader dagligen för våra ögon. Den andra om möjligt ännu orimligare och säkert ännu skadligare ide'en ligger deri, att icke nog med alt fyra kamrar skulle finnas, de skulle äfven vara sammansatta af belt och hållet olika elemenler. Man säger, de öro representanter för de inom samhället befintliga större intressen. Dessa befinna sig dock ute i folklifvet sinsemellan så spridda och sammanblandade, alt de der kunna höra, kunna förstå, och derföre kunna hjelpa hvarandra, i5 11. 9 66 Den ai 0 c t o b e r e. ra. och skola sålunda då, när de lemnäs åt sig sjelfva, endast alstra fred och samdrägt. Deremot inom närvar, representation har man ställt dem i lätt slutna ståndshopar, fiendtligt hotande emot hvarandra, så alt ej, förr än efter långvariga inbördes strider dem emellan, så långt stillestånd kan slutas, att derunder något för det allmänna nyttigt eller godt sent omsider kan hinna till framgång befordras.
Tre-årig assistent hos Direktor Kellgren i London biträder vid gymnastiken. Tider: för Herrar kl. 9 — 11 f. m. samt kl. 3 — 5 e. m. » för Damer kl. 12 — 3. slår bort magnesiasmulorna. Nya fläcDoktor Per Johansson kar försvinna genast, med gamla måste Riddargatan 2. förfaras på detta sätt två a. tre gånger. En stor fördel är, att till och med det Hvarflagarti. finaste papper ej tager skada däraf. Ö. A. Läkareråd. genom att använda D o k t o r Runborg-, Guldmedalj Guldmedalj London 1884. London 1885, 12 Brunlcebergstorg 12, kl. 9 — 1 0 f. m., 3 — 4 e. m., behandlar företrädesvis bröstsjukdomar, Prisbelönad Prisbelönad Antwerpen Köpenhamn S — d. Bet vore högst önskvardt, att flickan blefve undersökt af läkare, för den hänsärskildt / ungsot. [" 14651 delse att något allvarsammare lidande skulle ligga bakom. Gif henne emellertid kraftig loda (i synnerhet rikligt med god mjölk samt ägg och färskt kolt), lat henne vistas ute så Hamngatan 18 B, 1 tr. upp. mycket som möjligt och gif henne dagligen tvä stycken Ett varmt salt bad (bredvid Svea-Salen) en ä tvä gånger i veckan vore också af nytta Denna vecka: för henne. i n a och. J a p a n. T detta fall torde en K operation vara af nöden. Denna är ofarlig och kan Nästa vecka: utföras af närmaste lasareUsläkare, för så vidt Kon. Ludvig II:s af Bayern Ni ej, som det synes, föredrar att anlita kirurg i hufVudstaden. säkerhets skull beräkna. Ni måtte ha burit Er Abonnementskorl, gällande för 8 bebra oskicklgt och hårdhändt åt vid Ert » experiment »! Emellertid kunna vi lugna Er sök, kr. med, att fläckarne af sig själfva gå bort, om Öppet alla dagar från kl. 1 0 — 1 0. Ni blott så mycket som möjligt lemnar dem i fred. Hvarje söndag nytt program.
Majus förnyade Nädiga Reglemente för beräkning af lysningSämnen under sjö-expeditioner; hwarförman under den 19 Juli 1841 Reglemente för tjenstgöringen och hushällningen till sjötz blifwit fastställdt. FörättdmiMFlera af behofwet päkallade förändringar i personalen wid Kongl. ui,spm'oi>al. Majus Flotta hafwa under tiden sedan sista Riksdag egt rum, sä 35 wäl inom Officersoch Under-Officers-korpserne, som inom de särskilta manstaps-klatzerne; och genom indragningar, der sädana utan olägenhet kunnat werkställas, hafwa äfwen mindre tillökningar i af löningen för en del af de lägre befälsgraderne och en del af manstapet kunnat beredas. I sammanhang med detza regleringar hafwa äfwen stadganden utgifwits om befordringsgrunder inom underbefäls och manstapsklatzerne, samt om de förmaner, äfwen i aflöningswäg, hwilka tillkomma dem i man af stigande kunskaper och aflagda examina. Sedan sista Riksdag har extra rotcringen af Städernes priviErga rotc legierade jord blifwit fulländad, deraf 37 hela rotar, jemte ett amal StRmias roteandelar, uppkommit. För Bätsmanshället pä landet har äfwen jo>'d'm.''nu den besiutade extra rotejemnkningen försiggått, hwarigenom, oberäknade Hallands Län, ett antal af 146 ordinarie och 458 extra hela rotar, utom roteandelar, uppkommit; och har Kongl. Maj:t till rustoch rotehallarnes lindring, der en sadan warit sökt, i Räder bifallit, att den belöpande vakans-afgifcen fick utgå för twänne ar i sender, nemligen för det löpande äret och esterräkningswis för ett rest-ar.