Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det fanns en » furstinna o c h hertiginna af Österrike », s o m begagnade ett vatten till att försköna ansiktet, fördrifva rynkor o c h gifva frisk hy, hvilket u t o m majdagg, b ö n b l o m m o r o c h hvitt liljevatten, äfven innehöll kamfer o c h ägghvita, o c h hvilket skulle torka in på ansiktet. Det var äfven föreskrifvet att v i d begagnandet af detta skönhetsmedel undvika luft o c h solsken. Alla eteriska oljor verka mer eller mindre antiseptiskt, o c h i utspädd form utöfva de på huden en svag retning, s o m höjer dess lifsverksamhet. Ju verksammare huden är, j u normalare den afsöndras o c h åter tillväxer, desto friskare o c h vackrare är den. Huden, hvilken liksom hela människan, har m y c k e t att lida af det s. k. kulturlifvet, utestängd från fria luften o c h utsatt för gasljusets fördärfliga utdunstningar behöfver upplifvas, o c h därför äro de många starkt parfymerade toalettessencerna ett af behofvet på- kalladt, nödvändigt ondt. Till sina verkningar öfverträffasl de emellertid alla af kamfern, ett äkta nervmedel, o m den också icke äger den ljufvaste doft! Det finnes numera intet land, s o m icke måste gifva sin tribut af vällukter till toalettbordet. Öfverallt förstår man att uppspåra o c h begagna sig af blommor, kådor o c h balsamer. Till o c h med illaluktande sådana användas för att höja parfymernas angenäma doft. Så är t. e x. den vidriga mysken oumbärlig, emedan den harmoniskt binder o c h förenar vällukterna. Kamfer är billigare än orkidéernas o c h de andra växternas dyrbara oljor. Den kostar omkring 5 kronor pr kilo. Ylang-ylang-oljan betingar däremot ett pris af 450, den bästa turkiska rosenoljan 540 o c h tysk rosenolja, emedan den är ännu finare, öfver 1,100 kronor pr kilo.
Ned underduni§ unmulun uk dellu sorbullunde, bur, Nt6del8l 8brisvel86, 8vin den 11 innevurunde inunud lill IxonAl. Nuj:l inbommil, l)iree iionen ösvei' 8loelibolm8 8lud8 Under vi8ninA8verb, enur vid de öfrige 8lörre 0vntnu8iernu i slikel sörelu8nin»urne, del8 redun böllv8 jiä 3:ne lurv8ulur, del8 borde, lill följd us Nongl. (iireulurel den 16 November sörlidel är, ^,u 8udunl 8ull ordnu8, nu i underduni^bel bem8tulll, ej mindre vin endrid; luroumn6nu8 fördelning ulven vid 8loebbolm8 0^mnu8ium, un 00b vin den derför ersorderligu lillöbning i b.ururn68 unlul velt löns-törmonsr. I sör8lnumnds bun866nde bur Oireelione» u^gisvil ell lill inoliv velt oin8lundiglteler nurmure ulvecliludl sör8lug, ujuplugunde ej liers, lin 8ex erfor derlige lburure, de der ulls ubulle benumnu8 I^eelorer, nemligen en för Ibeologien 00b OreliNbu 8s)rubel, en sor lbutinel, en för Nulbemuliben, en för bidlorien velt Oeogruben, en för l8lti1o80jtbien velt 8ven8bu 8jtrubel 8uinl en för de modernu 8^räben; bvilbu8 öbude I^urureper8vnul libvul i 8ä mulla L//r. t/// /l. / »5E/.
Riks-stat åtnjöte det belopp af 2,800 Ridr, som i den underåniga ansökningen omförmäldes, funne sig, med afseende å de synnerliga förtjenster för införande af en god disciplin och ordning vid fängelset, som Tellander under sin tjenstetid derstädes ådagalagt, böra i underdånighet tillstyrka, att pensionen måtte till nämnda belopp bestämmas, helst detsamma måste antagas vara skäligen behöfligt för att åt Tellander, som med en talrik familj vore i saknad af enskild förmögenhet, bereda en tarflig utkomst; hvarjemte Styrelsen i öfrigt fästat Kongl. Majits nådiga uppmärksamhet derå att utöfver ofvannämnda på ordinarie stat uppförda löneinkomst lör kommendantsoch direktörsbefättningen vid straffoch arbetsfängelset å Långholmen, andra ej oväsendtliga löneförmåner samma befattning åtföljde, hvilka genom afskedstagande! skulle sökanden frångå, såsom boställsrum, plauteringsland samt den å inkomsten för fångarnes arbeten honom tillkommande provision, hvilken till ganska betydligt belopp utgått, Med afseende å de af Fångvårds-styrelsen sålunda anförda skäl, har Kongl. Majit i nåder föreslagit Rikets Ständer, att ett belopp af 2,800 Ridr måtte varda å Allmänna Indragningsstaten beviljadt Majoren Tellander såsom årlig pension, att utgå från och med månaden näst efter den, då afsked från kommendantsoch direktörsbefättningen vid straffoch arbetsfängelset å Långholmen kan blifva honom meddeladt; — varande Ridderskapet och Adelns remiss å den Kongl. Propositionen åtföljd af ett utaf Herr von Francken, G. W., afgifvet yttrande, innefattande hemställan, att ifrågavarande pension måtte bestämmas till 3,500 Ridr. Bih. till R. Med hänseende till hvad angående
Det är under sådana förhållanden, som jag hemställer, om det lönar mödan att ytterligare tillgöra någonting i denna sak. Uppå derefter framställd proposition blef Oecon.Utsk:s betänk. Arn 16 af R. o. Ad. afslaget. Ånyo föredrogs Oecon.Utskrs d. 7 dennes på bordet lagda betänk. N:o 17 i anledn. af väckta motioner, angrde upphörande af stapelstädernas skyldighet att hålla upplag af salt och spannmål. Hr Råben, Carl Willi.: Oeeon.Utsk. har föreslagit Ständerna att hos K. M. i und. anhålla, att den stapelstäderna ålagda skyldigheten att hålla ständiga saltupplag måtte upphöra. Jag utber mig att få fästa R. o. A:ds uppmärksamhet på en mot detta tillstyrkande af riksdagsmannen Nils Månsson afgifven reservation, uti hvilken Bonde.St:s närvarande samtliga ledamöter instämt. Förhållandet är sådant, att redan år 1773 utkom en författning, som ålade stapelstädernas handlande att årligen införskrifva ett efter hvarje stads rörelse lämpadt qvantum salt, samt att derjemte på ständigt upplag hålla en qvantitet, i allmänhet motsvarande af införselbeloppet. Tid efter annan hafva dessa stadganöen i afseende på särskilda städer undergått förändring och sednast genom K. förordn. d. 8 Maj 1829 blifvit bestämda och reglerade.
Under sistnämnde benämning utgående lönetillökning för befäl och vederlikar vid Stockholms garnizon . 60,610:-— —- D:o d:o för innehafvare af t. g. Majors och Kompani-befälet på roten 59,146:32 Tjenstgöringspenningar för Art:!s och IngeniörBrigadens i tjenstgöring vande disponible officerare 36,400: Ständigt utgående furageringsoch remonteringsersättning till den stående härens befäl och vederlikar**) 86,520: Aflöning och underh, f. 128 man Ingeniörtrupper 17,724: 8. 2. d:o d:o f. — Ersättning till inqvarteringstagare i st. f. inqvartering in natura 82,458: afgår: närvande anslag . 36,000: 45g.
Sålunda och på sätt ytterligare den första Danska Protestantiska KyrkoOrdinantzen (yilgifven i Odense i538) stadgar, förblefvo Danska Kyrkorne, och deribland de Halländska, under Kronans beskydd, i orubbad besittning af all elem från *) Danste Cantzleren Arild Hvitfeld i sin Historiska Beskrivelse paa hvas mer heligt, sorn sig under K. Christian III ti/dragit, yttrar sig, eller att förut hafva omnämnt bibehållandet af Collegia Canonicorum, härom på sätt sorn följer: (OriginalUpplagan 4:o af i5g5, folio Ff.) "Kongl. Maj.-t lod nu i lige maade rigelig för sorge Kircker, Skolår, Ilospitaler oc Prester med tilbörlig underholdning. Der Liefve tilskickede 7 Slictis hends mend, udi de 7 Bispers sted, sorn dc Geist/ige derus gods skuldc håfve i försvar. Disse finge befahling paa, at oplegne Ki reher Sj Sköter s, Hospitalers oc Pr resters inkomst ofuer alt Rigit. Oc nöde de icke alleniste lillis de hafde haft udi Bispernes tid, men de sorn icke tilbörligen för vaare besörgede , blejfve. nu niet vidare reute oc underholdning forseet. Oc Kongen oc Kronen icke succederadc udi nogit vidare uden i bues reute oc herlighed, Bispernc hafde haft, liv or af Kongen mijsle en licel hob till denne reformerings behof." 4t H. 3 34 Den 10 September f. m. Catholska liden tillhörande egendom.
Upp - Den 3 Marsi 9 Uppläst hos Ridd. och Adeln d. 3 Mars, _ Prest-Ståndet d. 7 — _ — Borgare-Ståndet d. 7 —_ — Bonde-Ståndet d. lo — Riksens Ständers till Stats-, Banco och Riksgälds-Verkens öfverseende valde Revisorers Berättelse angående StatsVerkets tillstånd och förvaltning åren iSio och 1811. Sedan Riksens Ständer, genom 21 §. i Urtima Riksdags-Reslutet den 18 Augusti 1812, förordnat, att den Revision öfver Stats-, Banco och Riksgälds-Verken, som, enligt 68 §• i Riksdagsordningen den 10 Februari igro, bör, ske emellan Riksdagarna, kömme att innevarande år för sig gå; och Kongl. Maj:t, i anledning deraf, täckts, genom Kungörelse af den 13 nästlidne Juni, kalla vederbörande Revisorer att den 15 September 1813 sig i Stockholm inställa; sa hafva undertecknade, såsom dertill i iöreskiifven ordning utsedde Ledamöter af Riks-Standen, till Revisionens förrättande sammanträdt härstädes, och få, likmätigt 5 §. uti den för Revisorerne fasställde Instruction af den 1» Juni 1812, om förloppet deraf, hvad Stats-Verket angår, härmedelst gifva Berättelse till Riksens Ständer vid näst infallande Riksdag.
Skiften E11-, och Stor-, Författwingarne derom och Rättegångssättet, Remiss II; 465, 472> 482. 4g6. 497, L. o. E. U, Bet. VII; 228. Besk IX: 246.254.262. 284. L. o, E, U. Bet. VII: 631. Skrif. X: 593, K. M, Svar, I: 375, — En-, i Blekinge, Remiss II; 497. L, o. E, U, Bet, VII: 270. E, U, Register. Bet. VIII: 778. Skrif. X: 317. — Kronooch Fång-, deltagande deri och legan derför, Remiss II; 483. E. U. Bet, VIII: 285. — Krono-, Deputerades utseende till granskning af Eängderne deröfver, Remiss II* 496. L. o. E. U, Bet. VII: 129, Besl. IX: 163, 166. S.-U, Bet. IV: 438. Skrif. X; 103, — försummad, mil derom, se Domstol. Skogar, och Trädplantering, samt om Torfskörd, Svedjande och Utsyning, Just, Omb, Berätt. II: 276, Remiss å Mern. II: 43g. 452. 466, 497. 499. 5 07. E. U, et. Skrif. X: 405. — och Allmänningar, Krono-, deras användande, Remiss II: 513. S. U. Bet. IV; i44i, Besl. IX: 485, 497, 5i3, 557. -S. U. Bet. IV: 1827. Skrif. X: 407. — Recognitions-, deras användande, S. U, Bet. IV; l45l. Resi. Skrif, X: 663. försäljning deraf, se Kongsgårdar.
Vi hafva inom Sverige öfver iooo döfstumma personer, och af dem är det endast 38, som på Statens bekostnad erhålla uppfostran vid institutet. Jag skulle för min del tro, att det ej vore för mycket, om detta antal ökades åtminstone till 5o, då nemi. Statens tillgångar icke måtte vara så knappa, att de ju ej medgifva ett så ringa anslag som 2,666 r:dr 62 sk. för ett så menniskoiilskande ändamål som det ifrågavarande. Vid ansökningar till lediga platser uti institutet, är antalet af sökande vanligen så stort, att sällan mer än yjtdel eller -j^tde! ansökningarna kunna bifallas, hvaraf behofvet af ett ökadt antal friplatser ytterligare styrkes. I öfrigt torde den upplysningen ej vara ur vägen, att institutet i dessa dagar tillhandlat sig Manhem, hvilken local förut tillhört afl. Protocolls-secreteraren Borg, och af honom varit upplåten ät institutet, och att der finnes tillfälle att bereda utrymme för ännu flera än de omnämnda 80 eleverna; hvarföre och då redan åtskilliga förberedande anstalter äro vidtagna till inrättande af flera verkstäder o. s. v., jag anhåller, att StalsUlsk. måtte taga dessa anmärkntr i öfvervägande, och — isynnerhet som jag förmodar, att äfven inom andra Stånd enahanda förhållanden blifva framställda — icke lemna dem utan afseende, H. Ex. Hr Gr. De la Gardie, Jacob: Jemte det jag får vitsorda det mesta af hvad en värd talare nyss yttrat, får jag, såsom ledamot af den direclion, som har sig styrelsen öfver detta institut anförtrodd, nämna, att det halsin fullkomliga riktighet, att för närvar, endast 3 personer af hvarje stift äro der på Statens bekostnad intagne, men att detta antal kan ökas till 4 och till och med 5 personer från Jivartdera af stiften. Directionen har, med Drottningens bifall, nyligen, såsom den siste talaren upplyst, ingått i köpealhandling om den egendom vid Manilla, som af institutet förut varit begagnad. Der blir rum för något öfver 80 elever; flera verkstäder äro under inredning, och jag hoppas att funder loppet af sommaren inredningen skall blifva färdig.
I alla fall var hon liten och svartögd, rörlig och smidig som alla lappar, och en god hjälp i arbetet blef hon. Hon kunne både spinna och sy och köra plogen med, om det knep. Erika kände sig dock aldrig rätt väl till mods, sedan hon kom till gården. Visst var ju hjälpen bra, men lapp-Anna som hon kallades var det aldrig något lugn med. Hon var ständigt i rörelse, och de små svarta ögonen irrade omkring utan att kunna se fast och öppet på någon. Och det kunde matmodern ej lida. Efter någon tid hade mannen börjat med omvändelseförsök där också. Han talade och sjöng till dragspelet, men med lika liten framgång som hos hustrun. Ja, en dag, när han med en tung suck och ett par utdraget jämrande sluttoner lade från sig spelet, hade lappjäntan tagit det från bänken och dragit till med en vild polska, medan ögon gnistrade och tänderna lyste spetsiga och hvita som på ett litet mårddjur på jakt efter får. Hon hade spelat så skickligt och flinkt, att Nils blef sittande stum utan att ens komma ihåg, att det kunde vara den lede, som här dref sitt spel. Från de svarta ögonen flög det som eld, och framför de hvita spetsiga tänderna lyste läpparne som en smal, blodröd kant. Det ryste i Nils, fastän han satt tätt intill spiseln, där elden brann stor och värmande under pärgrytan. Men efter det började det taga af med läseriet för Nils, och med psalmspelet gick det rakt inte. Det var som om dragspelet inte ville ge ifrån sig någon psalmlåt nu längre. Och Erika gick där och såg förändringen med mannen och tyckte nog det var bra, att han blef sig lik igen och på samma gång tog bättre tag i arbetet än han gjort den senare tiden. Men att pigan hade sin hand med däri, såg hon väl, och det kunde hon inte rätt fördra’. Mot hösten, när linet skars, fick hon också se något mer, som gaf henne onda tankar om lapp-Anna och mannen med förresten. De hade buntat ihop linet och voro på hemvägen öfver lägdan. Att Erika var i hebbere’ och kunde se dem genom gluggen, visste de ju inte, och när de skulle gina öfver stängslet tog Nils jäntan för att lyfta henne öfver.
N:o 331, med förslag lill sammanjenikning eller voler.propos., i anleda, af skiljaktiga beslut uti frågan om afyttrande af den s. k. fatebursegendomen, biföll R. o. Ad. Ulsk:s lili detta meni. gjerde hemställan och godkändes derjemte den i ämnet föreslagna voler.propos. Då nu lill afgörande föredrogs Bevilln.- och LagUlsk:ns i gårdagens plenum [tå bordet lagda betänk. ]N:o 10, i aniedn. al väckt motion om befrielse för revisionssökande parler från skyldigheten alt till hofrätt ingifva stämpladt papper till handlingarue i saken, yttrade sig Hr von Hartmansdorff: Jag skulle tro, al! detta ärende kommit i omvänd ordning, och all LagUtsk:s betänk. N:o 126, sorn hänger tillsammans med detta ämne, bort lörst företagas; emedan det innehåller sjelfva hufvudsaken. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, ytlrade, alt om K. o. Ad. så behagade, det visserligen giuge an, att före det nu föredragna betänk., till afgörande företaga LagUtsk:s näst derefter a föredragningslistan upptagna betänk. iN':o 120; men att en sudan 676 Den 22 Maj. förändring i ordningen för föredragningen likväl ej syntes vara nödvändig, enär de förenade Utsk:ns belänk. endast anginge skyldigheten att ingifva stämpladi papper till handlingarne, och deremot LagUlskts betänk, egentligen blott hade afseende på skyldigheten att. för handlingarne erlägga lösen, hvilken sednare skyldighet Utsk. ansett icke böra borttagas, utan att ersättning beviljades de tjenstemän, åt hvilka denna lösen nu vore anvisad. Hr Gunther, Claes Ephraim: Det förhåller sig så som Hr von Hartmansdorff ganska riktigt upplyst, att LagUt.sk:s betänk. innehåller hufvudsaken, och Bevilln.Ulsk:s endast en conseqvens derutaf.
Ridr eller tillhopa 2,223 Ridr 76 öre tilläggas Krigs—kollegii lntendenls-afdelnings anslag för materielens underhåll och dels såsom extra stats-anslag för en gång 3,617 Ridr 20 öre, ersättning till roteringskassan och Krigs-kollegium för af deni under åren 1858—1860 bestridda beklädnadsutgifter, hvarjemte Rikets Ständer, enligt deras tillkänn a gi fv a n cl e i underdånig Skrifvelse den 30 sisllidne Juni funnit godt alt befria rolehållarne vid Kavalleriet i Jemtland från den af dem hittills bestridda andel i kostnaden för sadelmunderingens underhållande samt i stället förhöjt anslaget för försvarsverket till lands i allmänhet med ett emot berörde andel svarande belopp af 620 Ridr. Genom nådiga Brefvet lill Kammar-kollegium den 11 Maj 1855 har Ei K. Majit förordnal, att de till belopp af 900 Ridr under anslaget för försvarsverket till lands i allmänhet upptagna Indelta räntor, från hvilkas utgörande befrielse åtnjutes af Åkers krutbruk och Husqvarna gevärsfaktori, skulle, sedan berörde inrättningars rättighet till en sådan befrielse blifvit vid skeende undersökning bekräftad, från räkenskaperna uteslutas och endast föras inom kolumn i jordeboken ; och hafva i anledning häraf Rikets Ständers Revisorer, som erfarit, att Kammar-kollegium, efter sådan undersökning, under den 28 och 29 Januari 1856 meddelat föreskrifter om ifrågavarande räntors afförande från räkenskaperna, hemställt, alt desamma äfven borde från Riks-slalen utgå. I afseende på delta ämne är af Rikets Ständer inheratadt, att rättigheten till befrielse från omförmälda räntors utgörande grundar sig dels på ett med innehafvaren 488 Expe ili tion s - Ut s hot t c Is Förslag till underd.
Under sådane förhållanden anser jag som en skyldighet att, oaktadt jag icke för min del nyss ansåg lämpligt att yrka propos. på den åsigt, jag här uttalat i fråga om en underd. skrifvelse, nu anhålla om propos. derå och att de öfrige Stånden blefve inbjudna att i denna skrifvelse sig förena. Hr von Koch: Den farhåga, den siste talaren framkastade, att man genom antagande af BorgareSt:ts inbjudning skulle tillintetgöra hela den åsyftade institutionen, kan jag icke dela. Jag tror att man är ense om hvad som förstås med premieobligationer, så mycket är man åtminstone säker om, att man icke under denna kategori sätter alla obligationer. Amorteringslån hafva blifvit up tagna' och uptagas ständigt, och ingen har satt ifråga att det skulle vara olofligt att uptaga dem inom landet. Jag tror det är ganska vådligt att vilja framkasta en sådan farhåga, och följden skulle kunna blifva att hypotheksbanken genom en sådan åsigt förstördes, men icke genom antagande af BorgareSt:ts inbjudning. Sedan öfverläggningen nu ansetts fulländad, yttrade H. Exc. Hr. o. Landtm., att derunder yrkats dels antagande af BorgareSt:ts inbjudning uti förev:de hänseende, dels afslag å densamma, och dels slutligen af Hr Bildt, att beslutas måtte en underd. skrifvelse till K. M:t, med anhållan att K. M. täcktes vid förordmns utfärdande tillse, huruvida hypotheksbanken borde förbjudas att uptaga lån emot s. k. premieobligationer. Härefter framställde H. Exc. propos. på inbjudningens antagande och, då dervid svarades flere ja och nej i blandning, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. Sedan Frih.
stinktlik f ö r n i m m e l s e hastigt på mildare, soffan ögonlock han en injag betraktade henne ned med en till h ä l f t e n ögonen, och Hennes sänkta öfver hon svarade de blott den om brefvet trycktes. en huggorm » Ack, Edit, lyckligaste men jag känner människa du Det stunge hennes mig var, som d u är så s l u t e n. » Hon pinades inför hans forskande, enträgna blick. » Skilsmässan hon från de mina, » stammade slutligen. ä l s k a d e, se p å honom, hade något sig mig! » slog upp m o t skrämdt, och den dolde strax. träffat hennes anspänd min, den ömma Han » Det teg blick i började allena. » Ack, man är åter sig. » nog en g a n s k a få m ä n, dylik mörk klen tröst, » grumlig återtog: hvars punkt. — älskar mig bref! » Han hennes halft motsträfviga Långsamt dem. för läste men den » Nåväl, att Och nu — lösgjorde kunna gif mig det mildt nr hand. Edvard stade det s e d a n ifrån lät och riktade tillräckligt en s k u l d? tillade samvetssår k o m mig att O c h hur skulle det väl k u n n a t? — Jag har aldrig talat m e d människan ens. varelsen. Det fördärfvade » Lämnom detta! » » Du detta befängda med ett din bröllopsdag. » s a d e h a n efter ett par måste anohar dig. » vetsagg, jag nu höra den du känt ömt hon det bekännelse sådan, minnet som med blickat in i m i n a, ett s t y n g, o m förödmjukande » Mången och förtroendefullt s å af f ö r ö d m j u k e l s e. Hon bikt, bref framkallat, » tillade han visst ansträngdt lugn. punkten. på Guds gröna armarne k a n inte l ä m n a ett förflutet b a k o m sig; det » att olyckliga en mitt Han ett par säga dig, en bitter klang medel, det dock stilla, sidorna.
Öfverskotta å inkomsterne från och med år 1817 har således utgjort i Svenskt Banco ... 291,994: 3. 6, hvarutaf förvaltnings-kostnaderne i Colonial-Departementet under dessa år jemväl blifvit bestridde. Den för Colonien S:t Barthelemy nu gällande Aflönings-stat upplager följande summor: i:o För Styrelsen eller Förvaltningen på un. En Guvernör, årlig lön a,5oo: —• Anslag till möblers underhåll i guvernements-huset 3oo: —- 2,800: Spanska Daler eller Piaster. En Justitiarie, årligen . 1,000: En Guvernements-Secretera re, årligen 400: Denna tjenst är vacant och' lönen besparas lills vidare En Guvernements-Pastor, årlig lön 900: — Denna befattning indrogs i Juni månad 1833. En Fiscal, årligt arfvode . £ ; s * 3oo: «— —« Ett Domstolens Ombud, dito ; ; 200: En Vaktdräng, dito . * 60: 4,36o: — —1 6 Stats-Utskattet» Utlåtande, N:o 258. Tullbevakningen. En Tullförvaltare/ utom de honom tillkommande provisioner å uppbördsmedlen, årlig lön 700: En Räkenskapsförare, årligt arfvode 25o: En Tullvaktmästare, lön . 200: Garnisonen. En Batteri-Officer* årlig lön 4oo: — hushyra 48: — En Garnisons-Läkare, årligt arfvode . 200 Enligt räkenskaperne, har detta arfvode, i följd af Läkarens afgång, icke utgått från den 1 Juli 1842 till i843 års slut. Aflöningskostnad lör det. i saknad af ständig garnison, utur Landt-milicen till tjenstgöring å batterien commenderade manskap, bestående af en corporal, två vice corporaler och 18 man, förslagsvis 090:
Med afseende på hvad Vetenskaps-akademien anfört, och då de meteorologiska observationerna få sitt värde hufvudsakligen derigenom, att de under en lång följd Bil. M 6 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. M 1, om Statsverket 1859. 67 aF år planmässigt fortgå, hvaremot, genom ett afbrott i desamma, det ändamål, Rikets Ständer genom redan beviljadt anslag afsett, skulle förfelas, tillstyrker jag i underdånighet, att Eders Majit täcktes föreslå Rikets Ständer, att det till meteorologiska observationers anställande under innevarande statsreglerings-period anvisade belopp af 6,000 R:dr Riksmynt årligen måtte varda på Vetenskaps-akademiens ordinarie stat uppfördt. 31:o. Uti underdånig skrifvelse den 18 sistlidne Augusti har Vitterhets-, Historieoch Anslay tili Antiqvitets-akademien afgifvit redovisning för de medel, hvilka af sednast församlade Ständer blifvit Akademien beviljade, och framställt de behof Akademien ansar oafvisliga, Antiqvitets-akaom hennes i sednare tider vidgade verksamhet skall kunna oafbrutet fortsättas. demten. Akademien anför härvid, att af anslaget till samlingarnes ökande, — så väl i Statens Historiska museum som i Kongl. Mynt-kabinettet, — hvilket vid sistlidne riksdag förhöjdes från 3,000 till 5,000 R:dr Riksmynt, utbetaldes under Joppet af år 1858 för samlingarnes ökande kontant R:dr 7,541: 3, hvarjemte betäcktes en från 1857 balancerad öfverbetalning på detta anslag » 992: 87, då således hela utgifts-summan uppgick till 8,533: 90, hvilket belopp med 3,533 R:dr 90 öre öfverstiger det nya årsanslaget. Men sorn Akademien samma år fått af Åttonde Hufvudtitelns anslag till extra utgifter upp - . R:dr 1,250: — samt för försålde dupletter af mynt och medaljer influtit . » 328: 25.