Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då den nuvarande ordställningen i stadgandena under rubriken ”bouppteckningar” i moni. 3 af ifrågavarande § skall gifvit anledning till olika åsigter vid författningens tillämpning i afseende å boupptecknings-summor, som öfverstigit 100 r:dr, hafva Rikets Ständer, till förekommande af vidare missförstånd härutinnan samt för tillvägabringande af en jemnare och billigare beskattning i berörda hänseende antagit den förändrade tariff för bouppteckningars kartering, som förslaget utvisar. Den i samma mom. förekommande rubriken ”privilegier eller tillståndsbref till handels och handaslöjders idkande” har, med anledning af den ya liärings-förfatillingarne, funnits endast böra komma att lyda: ”privilegier eller tillståndsbref till handels idkande.” Då den uti allmänna lagen, 2 kap. Ärfdabalken, stadgade arfsrätt för syskon och deras barn blifvit, genom E. K. M:s nådiga förordning af den 19 Maj 1845, utsträckt till syskon och deras afkomlingar, hafva, med afseende härå, Rikets Ständer ansett den uti nu ifrågavarande § af chartas-sigillatasforordningen för syskon och deras barn medgifna befrielse från stämpladt pappersafgift för testamenten böra utsträck is till syskon och deras afkomlingar. § 5. Enär den fordna kansligebiihren och sportlerne inom E. K. M:s kansli, äfvensom sigillpenningarne, numera, jemte den förra egentliga charta-sigillataafgiften, utgå i stämpladt papper, hafva Rikets Ständer ansett hela det sålunda uppkommande sammanräknade kartebeloppet, för beredande af en lättare öfversigt och till undvikande af förbiseende vid författningens tilllämpning, böra vid hvarje serskild rubrik uti en summa sammanföras; hvarvid dock, med afseende hufvudsakligen å det förhållande, att, på sätt här nedan kommer att närmare utvecklas, den uti 7 § i vissa fall medgifna be - Expedit ions-Ut skottets Förslag till uriel.
N:o 303 , i anledning af de inom Högbemälte Riks-Stånd förekonane anmärkningar emot Utskottens, af de öfrige Stånden bifalla» Betänkande, angående väckt fråga om det vid Höganäs i Skåne befintlige Stenkols-Verks öf» vertagande af Staten, S. D, I anledning af Bonde-Ståndets återremiss af Stats-Ufskottets Betänkande den 20 sistl. Maji, angående en förbättrad hushållning med Eke-skogarne, anmälte bemälte Utskott uti ankommit och nu uppläst Utlåtande af den ia i denna månad, att Betänkandet redan blifvit af de öfrige trenne Stånden bifallit, och att frågan således, jemlikt 69 §,x Regerings-formen, redan är afgjord: vid hvilket förevetande Bonde-Ståndet fann för godt härvid låta bero, S, I). Upplästes Stats-Utskottets under ’N:q 305 den 10 i denna månad afgifne Utlåtande., öfver Hpgvördige Preste-Ståndets aterreraiss af f) 4 C» Prof. Vt dr. d. i5 Juni i iSi8« Utskottets Betänkande om Krono-Skogarnes an« vändande; Och då sistnämnde Betänkande redan den 29 sistlidne Maji blifvit af Bonde-Ståndet bifallit ; fann Silndet någon annan åtgärd vid förevarande Utlåtande ej erfordras , än att detsamma borde läggas till handlingarné,. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsoch Banko-Utskottens den 10 i denna månad afgifne och förleden Pler\i-dag på bordet lagda Utlåtande angående yrkad undersökning örn Grötlia-Canal-Diskont-Direkiion? förhållande i afseende på den till Canal-arbetets fortsättande gjorde försträckning af 1,100,000 R:dr m. rn.; fann Bonde-Ståndet skäligt antaga det i detta Utlåtande förekommande första alternativ, som inne-, fattar bifall af do väckte motionerne.
Dä ifrågavarande artiklar hufvudsakligen förbrukas af de förmögnare samhällsklasserne och derföre bland konsumtions-artiklar företrädesvis kunna draga högre afgifter, samt Utskottet, ehuru godkännande de grunder i allmänhet, som al Herr Hjerta blifvit anförda, likväl icke vägar antaga,’ att nedsättning i införsels-afgiften skulle, genom en deremot svarande tillökning i införseln, hålla stats-kassan skadeslös, så och enär, genom den af Herr Grefve Taube föreslagna förändring, någon egentlig förenkling af taxan icke vunnes, emedan de i texten nu specificerade artiklarne i sådant fall borde i stället uti noten under taxan upptagas, hvarförutan olikheten af de kärl, hvari sär skilda slags frukter i handeln förekomma, skulle förorsaka svårighet vid tullbehandlingen efter den för ej specificerade frukter och bär antagna grund för tull-beräkningen, har Utskottet funnit sig böra lemna Herr Hjertås och Grefve Taubes omförmälda förslag utan vidare afseende. Aska: rå Då så väl »rå Aska af träd eller andra vegetabilier», som »vällad eller oraffine af träd etc. råd Pottaska,» å hvilka artiklar gällande taxa bestämmer en införselslull af 1 sk. lisPottj: pundet, utgöra råämnen, hvilkas införsel hvarken ur synpunkten af sky dd för någon oraffinerad. inhemsk handtering eller med hänseende till den obetydliga statsinkomst, som deraf influtit, torde böra vidare med tullafgift betungas — tullinkomsten år 1852 uppgick till endast 20 R:dr 34 sk. — hemställer Utskottet, alt tull-frihet vid införsel af nämnde artiklar måtte beviljas.
För åstadkommande af detta nummer ha vi rönt det största tillmötesgående och intresse från drottningen närstående personer, och åldrig förr reproducerade porträtt och vyer ur det k. slottets egna samlingar ha ställts till vår disposition. Dessutom kommer numret att åtföljas af ett större, charmant porträtt af drottningen, — t r y c k t på en särskild p l a n s c h — en med h. m:t konungens medgifvande verkställd Hugo Salmsons hvilket intager arbetsrum. omfdngsril ?ct eget ynnestfulla reproduktion af utmärkta hedersplatsen och; j m l m i präktigt XL m pastellporträtt, körningens illusfxcracls m © r har för hvarje år väckt allt större erkännande, men icke dess mindre äro vi förvissade, att det innehåll, vi i år blifva i tillfälle bjuda vår läsekrets, skall i ännu högre grad göra sig förtjänt däraf. Äf ven nu ha vi begynt numrets artistiska utsmyckande och tryckning redan under sommaren, hvarigenom tid och möjlighet vinnas att på detsamma nedlägga all den omsorg, den högt idvecklade moderna tekniken medgifver. Illustrationernas utfö- rande är anförtrodt åt några af vårt lands förnämsta artister; så är det charmanta, i många färger utförda omslaget, som bekant, komponeradt af artisten Viktor Andrén och tog bland ett trettiotal insända skisser priset i den för ändamålet särskildt utlysta konslnärstäflingen. Jenny Nyström-Stoopendaal, Gerda Tirén, Viktor Andrén, David Ljungdahl, Gustaf Ankar er ona m. fl. syssla nu ock alla som flitigast för vår räkning med pensel och stift. För det literära innehållets omväxling och gedigna värde borga författarnamn sädana som: Amanda Kerfstedt, Anna Wahlenberg, Vilma Lindhé, Alfhild Agrcll, Helena Nyblom, Ellen Key, Lina Berg (L. S. ), Anna Branting (René), Amalia Fahlstedt, Vilma Angered Strandberg, Edvard Evers, Per Hallström, K. A. Melin, Knut Michaelson, Birger Schöldströrn, Daniel Fallström m. ft.
Barn af båda könen, samt 1 Lärare, hvars lön är 3i6 Ridr 3a sk. Utom en af Hans Kongl. Höghet Krön-Prinsen årligen anslagen Gåfva, äger Scholan bestämda Års-afgifter från Regementets Offlcer-corps, samt har en Capitalbehållning af i,35g Ridr ia sk. 4 rist. t) Kongl. Andra Lif-Gardets Schola, med 34 Lärjungar och 1 Lärare, Sorn har 200 Ridrs lön. u) Kongl. Svea Artilleri-Regementets Dito, med 20 Lärjungar. Lönen till Läraren, hvilken tillika förestår näst förut nämnde Schola, utgör i5o Ridr. Den tift förmån för Scholan stiftade Barnhus-eassan bär ett Capital af 7,086 Ridr, v) Skeppsholms Församlingens Schola, bestående af 2lne afdelningar? en högre, der vanligen 3o Skeppsgossar, jemte underhåll och beklädnad, njuta undervisning, och en lägre för omkring 4° Barn af begge konen. För Scholan, hvars Statsanslag år i83l utgjorde 670 R;dr, aflönas aine Lärare med tillsammans 740 R:dr. Såsom bidrag till underhållande af nyssberörde 5 SchoTor, der Vexelnndervisningen begagnas, anordnas årligen 1,000 Ridr från Stadens allmänna Fattig-cassa. Vid de fleste af ofvan uppräknade Regem en Is-Församlingssamt Frioch Fattig-Scholor utdelas jemväl, efter tillgångar och omständigheter, understöd till barnen, antingen i penningar eller kläder och födoämnen, x) Nya Elementar-Scholan, inrättad till följd af Eder Kongl. Majlis Nådiga Förordnande den Juni 1827, samt i ändamål att meddela undervisning efter fullständig ämnes-läsningsoch vesel-undervisnrngsf-me - — 7° — thod» öppnades år 1828. Den har 8 Lärare, med en aflöning åf 6,200 R:dr, utgående af det för Scholan bestämda årliga Stats-anslaget, 6,800 R:dr.
Brän vinsförsäljningen - Särskilda föreskrifter och anmärkningar. Utländskt bränvin tilläts till införsel emot sammy tull för 18 kannor, sorn för en tunna Råg och en ^ tunna Korn. 1S10. 8 a f Författning arne rörån d Bränvin sbränningen 1811. 1812. 1813. den 13 Juni. Kongl, kungörelse om JbranvinsLrlnningen, Får utöfva* alla tider af året. den 4 Maj. lnställes från och med den 18 Maj till* vidare - den 2 Sep - tember. lnställes tills vidare. den 9 Oktober. d. 4 November. Kongl, kungörelse ang. husbehofsbräuningen och de derföre bestämda afgifler ifiän och med den 1 Januar Konglkungö181-3. reisen om verk ställigheten af Kongl, kungörelsen d. 9 Oktoler. d. 11 November. Kongl, kungörelse. d. 29 September. Kongl, kungörelse. 1814. d. 14. September. Kongl, kungörelse. d. 14 December. Kongl, kungörelse. d. 6 September. Kongl, kungörelsen. Tillåten under 8 månader af året, Januari — Maj, Oktober — December, så vida den icke al vigliga skäl inställes. lnställes intilldess resultatet af 1813 års skörd blifvit känd. Åtföljer på landet hemmansbruk. 1 städerna, utom Stockholm och Götheborg, må alla husegande invånare idka bränvinsbianning. Ingen begränsning af pannans storlek, hvarken pä det bela eller med hänsigt till bemmansvärde. Intet om Uvad redskap sorn helst får begagna*. brån vin Pannerymden på landet rättar sig efter hemmansvärdet högst 50 k:is pannervmd, hvartill fordras 5.000 R:dr huimnansvärde. kl. högst 75 lurs pannerymd, hvartill fordras 10.000
De äro a) Konung Carl XI:s den 6 Oktober 1693 på tyska språket och således hufvudsakligen för Sveriges då varande tyska provinser utfärdade Edikt, föranledt, såsom det synes, af de i nämnda provinser då sig utbredande »kätterier och svärmiska läror» m. m., hvarmed troligen menas den så kallade pietistiska rörelsen. Detta edikt är uttryckligen stäldt till alla undersåter »af hvad stånd och kondition det vara må» samt anbefaller dem och synnerligen Prester och lärare att afhålla sig från alla svärmerier, kätterska, farliga, misstänkta och anstötliga talesätt »samt stadgar, att de som 97 som icke efterkomma Ediktets varning, skulle angifvas hos Superintendent eller Consistorium, som efter offentlig undersökning vid domstol (nach gerichthchen öffentlichen untersuchung) skulle första gången söka förmå de tilltalade alt afstå från deras förvillelser, men om de sådant vägrade, låta afsätta dem från tjensten, der de någon sådan hade, och förvisa dem från Riket. b) Kongl. Brefvet den 7 Juni :1706, aflåtet af Konung Carl XII från Lusuc i Wolhynien till Rådet, anbefaller detta att hålla hand deröfver att de personer, som med svärmerier beträdas, ej allenast måga blifva dragna till ansvar och förhör, utan ock, när de biefvo funne brottslige, för deras förmätna uppsåt tili förändringar och »nyfikenheter», i följe af Religionsstadgarne på det skarpaste varda ansedde. Såsom straff bestämmes landsförvisning för dem, som äro fremmande; men afsättning från embete och tjenst för dem, som äro inhemske och Rikets undersåter. Jemväl ock annat straff, »som brottet kan finnas.» c) Kongl. Brefvet den 1 December 1715 upprepar föreskrifterna i Kongl.
Göres dervid anmärkningtill förändring, och funer Ståndet ärendet tillfyllest utredt, ma Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit uppgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast, eller, derest någon Ledamot det äskar, i annat Plenum besluta. Men är anmärkningen af den beskaffenhet, att den anses fordra närmare utredning, erhålle" Utskottet del deraf, för att förslaget derefter ytterligare granska och jemka. När ett sålunda boredt förslag till Stånden återkommer, behanclles det på samma sätt, som här ofvan om Utskotts första förslag stadgas, dock att ytter-, ligare åter-remiss ej må äga rum. 4:0 Återförviser något —»• till expeditionen betagas - Regerings - Constitutions-TJtskottets Memorial N.o i. 9 Regerings-Formen. §• 55. Första Momentet. Allmänna frågor och der■ Allmänna frågor och deröfver sig yttra. öfver sig yttra, på satt i Riksdags Utskottens förslag eller Ordningen föreskrifves. ock alldeles förkasta. (Det öfriga af momentet utgår). Riksdags-Ordningen. K) §. 49. nytt moment. gro När Utlåtande från Riks-Stånd till Utskott återremitteras, höra alla anmärkningarna, sednast inom Åtta dagar derefter, meddelas Utskottet genom justeradt Protocoll s-Utdrag, antingen i utförligt Transsumt, eller ock af Sccreteraren pundvis och i korthet sammanfattade, clock, i sednare händelsen, med öppen rätt för Stånds-Ledamot att sin särskilta mening in extenso skriftligen bifoga, såsom i S7 JT. stadgadt är. L) §. 52.
Desse fordringar utgöra af Malmö 48,000 R:dr och af Ystad omkring 17,000 R:dr, som till Iåns bekommits i och för uppförande af casernoch stallbyggnader; varandes befrielse, intill denna Riksdag, af Rikets Ständer beviljad från capi - 5o4 Expcclitions-Ulskotlels Förslag till lind. Skri/velse No 276. tal-afbetalning och räntas erläggande för hela den förra skulden, och för j6,000 R:dr af Ystads skuld. Det belopp åter, hvartill stalloch raagasins-byggnaderne skulle komma alt uppgå, kan väl nu icke bestämmas, helst priset för 2:ne i Ystad befintlige stall blifvit uppgifvet i sammanhang med köpesumman för dervarande casern; men R. St. hafva trott sig med säkerhet kunna förmoda, att ett öfverskott å fordringarne bör uppstå. Ehuru, såsom förut är antydt, den brist, som bör fyllas i de till inqvarteiings-kostnadernas bestridande anslagne medel, icke kan till siffran bestämmas, visar sig dock, både att denna brist är betydlig, och att nämnde medel icke helt och hållet gått till sitt ändamål, enär utredt blifvit, att städer gifvas, hvilka dels uppbära inqvarterings-bolag, utan att vara besvärade af inqvartering, dels hafva större tolags-uppbörd, än det belopp, hvartill deras inqvarterings-kostnad uppgår.
Som Kongl. Maj:ts nådiga Förordnings af den 21 Mars 1862 angående kommunalstyrelser på landet tydliga åsyftan är, att hvarje samhällets medlem är berättigad till åtnjutande af alla samhället tillkommande fördelar, enligt dess 5 §; vidare bestämmes i 57 §:n skyldigheten att till kommunens gemensamma behof lemna bidrag; dessa paragrafer äro fullkomligt öfverensstämmande medförordningens åsyftade ändamål, men 60 §:n återkallar eller gör ett tvetydigt inslag i 57 §:n, hvilket häfver ledt till obehagliga uppträden af mångfaldig art. Utaf de anförda skälen föreslås, att ordalydelsen i 60 §:n, sådan den nu förefinnes, bör i sin helhet uteslutas, samt §:n erhålla följande bestämmelser: De utgifter, som på grund af §§ 5 och 57 erfordras för kommunens särskilda behof, bestämmes grunden för uttaxering af kommunens medlemmar vid allmän kommunalstämma eller i enlighet med 61 §:n. Om remiss till vederbörligt Utskott anhålles vördsamt. Stockholm den 13 November 1865. Gustaf Ohlsson, från Westmanlands län. 208 Motioner i Bonde-Ståndet 1865. Ii: O 145. Af Josef Oscar Ahnqvist från Norrbottens län, om användning af en del utaf de inom Norrbottens lån inflytande stubböresmedel till m.yr aftappning ar och odlingar. Norrbottens län har fyra år efter hvarandra, detta år inberäknade blifvit hemsökt af svår missvext, hvilket bäst bevisas deraf, att allenast ett inom NederCalix socken, med en folkmängd af omkring 7,000 personer, bosatt handelshus denna sommar hemtagit 4,700 tunnor spanmål och 700 säckar mjöl. Orsaken till dessa missvexter är nogsamt bekant. Frosten har nemligen förhärjat den lofvande skörden — och orsaken till frosten är i de flesta fall ingen annan än brist på förmåga eller rättare sagdt medel att oskadliggöra de många och vidsträckta myrtrakter, som finnas öfver allt inom Norrbottens län.
Den 10 dennes afled en af hufvudstadens äldsta invånare, fru Carolina Grunden, född Söderström, i en ålder af öfver 94 år samt sedan 1835 änka efter kammarrättsrådet Julius Grunden. Den bortgångnas make var på sin tid en af de mest bekanta personligheterna inom hufvudstaden. Han gjorde sig först allmänt bekant bland de unga brushufvudena inom Upsala studenter, hvilka deltogo i i det famösa musikupptåget vid den akademiska festligheten i anledning af Gustaf IV Adolfs krö- ning. Sedermera blef han en aktad tjänsteman samt ifrig deltagare i det musikaliska lifvet i Stockholm, ej minst som amatörtonsättare. Det är i sistnämnda egenskap han af August Blacnhe bevarats för eftervärlden genom dn roliga skizzen » En afton i Aurora-orden ». Luthers hustrus vigselring. Från Koburg meddelas, att i Auma b o r en familj, inom hvilken generation från generation nedärfts en konstrikt arbetad guldring. Nyligen har den nuvarande ägaren lyckats dechiffrera den ingraverade inskriften sålunda: » Dr Martino Luthero — Catarina o. Boren — 15 juni 1525i. Denna dag var Luthers bröllopsdag. Ringen är prydd med religiösa symboler o c h är en pendant till Luthers förlofningsring, s o m förvaras i konstmuseet i Leipzig. * Den heliga Birgittas graf? Under restaurationsarbet i kyrkan San Lorenzo in Panisperna har man nu, enligt hvad från tillförlitligt håll meddelas, funnit det berömda svenska helgonets graf. Grafven befann sig bakom ett altare o c h består af en marmorsarkofag, förskrifvande sig från det andra århundradet. Af kanonisationshandlingarna framgår äfven, att det svenska helgonet, s o m bodde i närheten af kyrkan San L o renzo, dog i R o m o c h blef begrafven i nämnda kyrka. Vid undersökningen har man funnit några få ben i den innersta kistan, å hvilken emellertid förefanns en inskrift, som förklarade, att dessa ben voro den h. Birgittas jordiska kvarlefvor. — Teater och musik. Kungl. operan skulle som i går upptaga Aubers populära opera » Fra Diavolo » med hr Ödmann i titelpartiet.
Konungen, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofvanföre finnas utstakade. § Riksdagsmän af alla Stånd fulländad; hvarje Stånd dess pröfningsrätt förbehållen, så väl i afseende på sådana medlemmar, hvilkas Fullmakter ej blifvit godkända, som dem, emot hvilka, till följe af 14 och 18 §§ någon anmärkning eger rum, förebära. § Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: »Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i skall hållas och ta ger sin början den befullmäktigas derifrån undandraga, och njute han af dem, som äro berättigade att välja, anständigt och tillräckligt underhåll och resekostnad, hvilka före valet bestämmas. Dessa medel — —- _ — __ __ Akademi-fonden. 19. Förmenar någon väljande förrättadt. Klagomål öfver val till Riksdagsmän af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet ingifves, för Ridderskapet och Adeln samt för Universiteten och Wetenskaps-akademien hos Konungen, och för Stiften hos Konsistorierna, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofvanföre fiunas utstakade. Riksdagsmän af alla Stånd — —- fulländad; hvarje Stånd dess pröfningsrätt förbehållen, så väl i afseende på sådana medlemmar, hvilkas Fullmakter ej blifvit godkända, som dem, emot hvilka, till följe af 13, 13, 14, 15, och 18 §§ någon anmärkning förekommer, — - _ förebära. Fullmakterna böra, för att vara gällande, lyda sålunda: »Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i skail hållas och ta ger sin början den befullmäktigas Eonslitutions-Utskoltels Memorial N:o 35. härmed, efter föregånget ordentligt val, N. N. (för Preste-Ståndet Grundlagar.» Samma dag förordne.
Herr Grefwen scb LandrLNarstalken gjerde derefter proposition pä sitt nyst gjorda förslag, hwilken Bifölls. Efter en kort öfwerläggning rörande storleken af IS48 Den 27 Ianuarit. af den nytz beflutna Medmllen, öfwer Hans Kongl. Höghtt Prinsea rl wal till KronPrins, och sedan R>dderff -pek och Adeln bestulit, ott den skulle blifva af samma florick som KröningsMedgtLen, justerades söljande: Utdrag af prorocollet, hållet: t Hö lofl. Bidderskopk och Adelns plenum den 27Imuarr i8ro. S D B stöt Höglofl. R ddirssapet och Adeln rut, i aniedning as Hans Kona!. Höghet (.:»!> ^ uLuI) 8 wal till Swea Rikes KronPuns, en Medaille, p'ydd med Hans Kongl. Höghets bild, skulle präglas of lika sto ek med den, som i a ledning as Deras M iefläters Kröning t>ll">m hx,iutes,: och tkulle medle : härtill utur Riklérs Sanders Bank u gä / samt de Respecuve M-dStänden wänliaen mbiudaS, att i detta Höglofl. N dderssapet och Aoet..s bestut instämma, dt luplL. Derefter uppropad-s och ofgick Deputationen list de ondra Ständen , anjord af Friherre biemin^, <le, sörctkDem meddelade twenne bestut Rldderskapel VÄ) Adeln nu hade fattat. Herr Grefven och LattdtMarfkakken päininde Ridderffvpet och Adeln att Herr v. 8ckud2en. Ksjm för nägon lid seoan wäckt ftäga om meddelande as decharge för Herrar Fullmägkige i Rik«- gäldsContvlret, hwtlken fräga dä bliswit begärd Zä bordet.
Till grundfond för uppförande af nja eller utvidgande af redan befintliga arbetshus inom länen 900,000: Summa R:ko R:dr 1,818,000: hvartill komme, för fullföljande af jernvägs-anläggningen emellan Stockholm och Götheborg, årligen 615,000 R:dr, som beräknades endast för åren 1856 och 1857 1,230,000: och ansåge E. K. M:t, att det belopp, bränvins-skatten under ifrågavarande Stats reglerings-period möjligen kunde inbringa utöfver nu föreslagna anvisningar och dem, hvilka Rikets Ständer ytterligare komme att besluta, borde tili nästkommande Riksdag reserveras. Härjemte, och uti särskild Nådig Skrifvelse till Rikets Ständer af den 9 November förlidet år, äro af E. K. M:t, på anförda skäl,' föreslagna åtskilliga allmänna bestämmelser, hvarefter ofvanberörda arbels-anstalter syntes böra ordnas och för framtiden vidmaktkåilas. Hvad E. K. M:t här ofvan i Nåder föreslagit hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, dervid Rikets Ständer ej förbisett att samtliga nu ifrågakomna anslag blifvit begärda under förutsättning, att tillgång härför skall erhållas af den ökade statsinkomst, som förmodas uppkomma genom införande af den vid innevarande Riksdag föreslagna förändrade bränvins-lagstiflning. Om denna nja lagstiftning kommer tili stånd och Stats-verket genom den ökade bränvins-skatten erhåller större tillgångar, än sorn deraf för den ordinarie Stats-regleringen äro påräknade, hafva Rikets Ständer likväl ansett,det vara mindre lämpligt att å dessameddela anvisningar, innan nämnda lagstiftning visat resultat, och erfarenheten sålunda ådagalagt, til! hvilket belopp den ökade ståls-inkomstenungefärligen kan beräknas.