Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med långifvaren uppgöra Fnllmäkljge jemväl och. utsätta i Obligationerne i t ( 93 ) a) Det Ar, efter hvilket RiksgäldsContoiret äger begagna uppsägniugsrätten för större eller mindre del af Länet. b) Uppsägningstidens längd. c) De Orters Tidningar, i hvilka uppsägningen skall tillkännagifvas. d) Vilkoren för den bestämda Amortissementsfondens användande till Capital-afbetalning m. in., sorn vid dylika afkandiingar erfordras. 9:0. Om Lånet icke kommer att amorteras genom årliga Capital-afbetalningar på hvarje Obligation, utan genom Obligationers inlösande för ett motsvarande Capital-belopp, så äga Fullmäktige att begagna denna utväg endast då Obligationerne säljas under eller till pari; men böra uttryckligen förbehålla sig, att, när Obligationerne stiga deröfver, få efter hand uppsäga dem till inlösen al pari, så att Lånet ovilkorligen må vara liqvideradt iuom 87 år, utan äfventyr af förlust på Capitalet. Skulle Obligationerne stiga öfver pari förr, än RiksgäldsContoirets uppsägningsrätt inträder, böra de för Capital-afbetalningar till RiksgäldsContoiret inflytande medel, hvilka under tiden icke kunna till skuldens amorterande användas, emedlertid förräntas uti de lån, som RiksgäldsContoiret behöfver för andre ändamål upptaga, eller om sådane icke förefinnas, uti den så kallade HandelsDisconten i Rikets Ständers Rank. toto. Till betäckande af den brist i tillgångarne för ( 94 ) liqvid af Capital och ränta på Statslånen, hvilken kan förvållas genom fördröjda Capitaloch ränte-betalningar å Fastighetslånen, böra Fullmäktige i RiksgäldsContoiret berättigas att upptaga lån, hvilka återgäldas, i den mån desse betalningar inflyta. Den ränta, RiksgäldsContoiret för desse lån får vidkännas, ersättes på sätt uti 8:de Puncten af Utlånings-vilkoren närmare bestämmes.
Hvilketdera fallet hälst må äga rum, anhåller jag, att Betänkandet måtte återremitteras med denna anmärkning, på det att Särskildta Utskottet måtte få full anledning att antingen upplysa allmänheten om dess och sitt eget misstag, eller, i händelse factum skulle vara sant, att skiljaktiga öfvertygelser om skadligheten deraf ägt rum hos 2:ne af Riksens Ständers Utskott. Vidare och då Särskildta Utskottet räknat bland de betydliga orsakerna till Rikets förlägenhet i penningerörelsen den monopoliska rättighet, Götheborgs Stad den 30 Sept. 1812 erhållit att få införskrifva utländska bomullsvaror och från denna centralpunkt utsprida dem till Rikets aflägsna provincer, utöfningen af detta monopolium, begagnadt med all den industrie, som handelsgeniet och den meddelade tullcrediten väckt och underhållit, sammanfört från näringarna och från den enskilda få - 1000 Riksdagen 1815. faugan högst ansenliga penningeqvantiteter till denna yppiga handelsstad; så måste antingen Särskildta Utskottet återigen hafva groft misstagit sig, eller Constitutions-Utskottet icke sett saken med samma ögon som det förra. Jag anhåller ödmjukast, att äfven denna anmärkning måtte få åtfölja. Biskoppen Doctor Faxe yttrade: Då 76 § Riksdags-Ordningen uttryckligen nämner, att allt, hvad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oanmärkt, hör anses hafva vunnit décharge i afseende på det granskade, tror jag, att ConstitutionsUtskottet haft laglig anledning att uti Expeditionen nyttja ordet décharge. Uti de förra Riksdagsbesluten är i detta ämne samma § åberopad. Det beror likväl af Riksens Högloft Ständer att antingen nyttja detta ord eller de uttryck, som utmärka, hvad man vanligen med décharge förstår, nemligen förklarande af frikallelse för all ansvarighet.
Denna punkt indelas lätteligen: aj) i granskning och anmälan huruvida ConstructionsStatens och VavfsStatens löning, Båtsmanshållet, Allmänna bvggnadernes och Dockornas underhåll, Ekeskogens verkliga värde på Kronoskattejorden , Kronoskjutskoslnader för Kffecters transporterande in. m. äro inberäknade i de uppgifna sumrnor af 400,000 R:dr Svenskt Banco, för ett fullt utrustadt nytt 60 Canoners Li - Den 14 Maji. nieskepp och 210,000 för en Fregatt; hvilka summor synas snart nog kunna inbilla Sverige och hela verlden, att Svenska Statens högsta inål borde vara, att bygga och sälja Skepp åt öfriga jorden; IT) i beriktigande af de befarade ofullkomligheterne i ofvannämnde beräkningar, och p) i afstyrkandet, att göra oss till verldsSkeppsbyggmästare, 3:o. Alt utreda, huru mycket köpesumman varit, huru mycket deraf influtit till Statsverket; huru mycket möjligen återstår; hvar detta linues och huru det bör användas, m. 111., hvilket allt naturligtvis heror af flera omständigheter, hvarvid Utskottet bör fästa synnerlig vigt på följande principer för framtiden: a') att kostnaden för utrustning eller klargöring vid försäljningen bör upptagas och redovisas på io:de HufvudTiteln, såsom måhända en den lyckligaste resa den gamla obrukbara delen af Flottan kan göra; E) att betalningen bör i StatsYerket redovisas under rubriken N:o 3o bland Statslnkomsterne: Ersättningar; 4?) att ingen annan än nästkommande Rikets Ständer deröfver böra disponera. Den «4 Maj». 4:o, Att granska samt tillkännagifva, om någon misshushållning eller oordning med första utrustningen ägt rum, hvilket jag ej förmodar; och 5:o. Att föreslå Rikets Ständer, att i anledning af denna handel hos Kongl. Maj:t anmäla, hvad de för deras del beslutat höra iakttagas vid framdeles skeende försäljningar af Kronans Skepp och Förråds-effecter i allmänhet, på sätt redan nämndt är.
Nöjena voro anspråkslösa, men sinnet var lätt och gladt, och ehuru just ingen talade om » lifsglädje&gt; — sådant föll j u af sig själf — så visste ej häller någon, att det ens fanns något, som kallades lifsleda. Litet finare kunde det hafva varit — mycket finare är det nu — men roligare, gladare, lyckligare juldagar — • se det kan omöjligen finnas! Julen i England. Skildrad för Idun af Anna Fleetwood-Derby. ^jj^Tvad som här först kommer en att märka, &lt;U, I att julen är i annalkande, det är ejjulklappar som i Sverige, nej — det är något mera prosaiskt, de stora upplagen af russin, korinter, kanderade pomeransoch ci tronskal m. m. i kryddbodarnes fönster, redan i början af november. Detta är en vink om att tiden nu är inne för att rusta i ordning plumpuddingen, eller, som den här kallas, » the Christmas Pudding » (julpuddingen). Och ett rätt stort arbete är det. Alla russin skola » stenas » och skäras i 3 å 4 delar, korinterna rensas, och deras små stjälkar plockas bort; de kanderade skalen, mandeln och citronskal skela skäras i mycket små bitar, mjöl, brödsmulor och kryddor tillvägas, njurtalgen hackas, och allt blötas med ägg och gammalt öl samt rö- ras om mycket väl, och framför allt: af alla, familjemedlemmarne — till och med minsta » baby » — ty det bär lycka med sig. Julaftonen och julklapparne äro ej här som i Sverige, så att säga, julens medelpunkt, utan det är för » the Christmas Dinner » (juldagens middag), som tillredelserna egentligen ske, och mot hvilken de flesta se som mot festens glanspunkt. Veckan före jul börja slaktare och fågelhandlare att behänga sina öppna bodar — både innan och utanför — med otroliga massor af sina varor. De förras präktiga får, kalfvar och oxar äro utstyrda med den mest egendomliga ståt af bandrosetter, pappersblommor samt guirlander och knippor af grönt, framför allt af hollyn med dess vackra röda bär. Och fågelbodarne!
Norge för artikeln socker redan befintlige tullafgifter, der de äro: för gult eller brunt råsocker 1 skålpund 10,5 öre samt för hvitt råsocker äfvensom för den raffinerade varan 1 skålpund 14 öre, efter Svenskt mynt och vigt räknadt. Komiterade hafva icke underlåtit att taga kännedom om den olika lagstiftning för råsockerimporten, som i flera andra länder är gällande, i det att råsockret, efter den större eller mindre sockerhalten, är fördelad i flera klasser med derefter lämpad olika tullsats; men efter noggranut öfvervägande hafva Komiterade kommit till den 137 öfvertygelse, att olägenheterna af en sådan utgrenad klassindelning, hvilka säkerligen öfverallt äro besvärliga, skulle hos oss föranleda både osäkerhet för statskassan och för trafiken hinderliga omgångar, hvilka åter genom tillämpande af den i Sverige nu gällande enkla tullbehandlingsgrunden undvikas. Med stöd häraf föreslå Komiterade, att tullsatsen å allt råsocker, mörkare än N:o 18 efter Holländskt standardprof, äfven om varan inkommer i upplöst eller flytande tillstånd, må höjas med 2 öre pr skålpund, eller till 10 öre. Under förutsättning, att bifall härtill lemnäs, åligger det Komiterade att dernäst utreda och föreslå den tullsats, som skäligen bör bestämmas för det raffinerade sockret, äfvensom för de dermed jemnförliga finare oraffinerade slagen. Om utfinnande af den rätta tullafgiftssiffran härför har en mångårig strid egt rum, hvars egenheter och detaljer desto hellre kunna förbigås, som de numera mindre inverka på frågans afgörande.
Herr Von Hartmansdorff: Till ytterliga re stöd för deras mening, som önska frågans hvilande, anhåller jag att få uppläsa fort’- sättningén af 81 §. Regeringsformen * der det är tillåtet, att vid första Riksdagen afslå en Kongl. Proposition. Der står nemligen efter ordet bejluta, i meningen sorn börjar med Af~ ffijrker Utjkottet med mera: ”Gällande i detta ”fall tre Stånds mening, och;, om två Stånd ”stadna emot två, de.ras /bin bejlutet nppjkjtitit Regeringsformens mening sVnes häraf tydligen vara, att man i sådane frågor ej må förhasta sig, utan häldre uppskjuta sakens afgörande. Jag hemställer till den Värde Ledamoten* sorn begärt votering, om han icke skulle vilja derifrån afstå. Herr Cederfcfijald t Jag kari icke dela Grefve von Schwerins mening, att Konungens Proposition ovilkorligen skulle vara afslagen derföre att GonstitutionsUtskottet äfstyrkt densamma. Jag tror tvertom, att det ankommer på Riksens Ständer vid nästa Riksdag, att med ogillande af ConstituiionsUtskdt - Ridd. 0. Ad. Fröt. Vill. Band. 1 6 Den 5 September /, m. tets Betänkande antaga Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition. Jag finner likväl, oaktadt jag önskar, att Propositionen må varda afslagen, så mycket större skäl att tillstyrka dess hvilande, som det skulle utmärka en allt för stor illiberalitet, att ej vilja tillåta andras motsatta mening att få mogna, och då göra sig gällande. Sådant skulle dessutom förråda en fruktan, att de andras mening då kunde drifvas igenom.
Som likväl föreskriften är ovillkorlig, synes det, att lagstiftaren härmed velat bevara andras rätt; och dessa äro de, som hafva tysta förmons-rätter; ty för dem kan det icke vara likgiltigt, att vid en concurs komma i tillfälle att få se och pröfva den handlings beskaffenhet, hvarå första intecknings-beviset skrifvits, men det skulle ej kunna ske, om Domaren, utan deras hörande, finge utgifva bevis om inteckning eller förnyelse å en ny skuldsedel, med utsättande, att den egde förmonsrätt från inteckniugs-dagen af den gamla, troligtvis snart derefter förstörda, skuldsedlen. Det af Utskottet tillstyrkta förslag är sålunda oförenligt med Intecknings-lagens på goda skäl stödda grundsatts, att en intecknings-handling ej må medföra förmons-rätt för längre tid tillbaka, än från den, då denna handling första gången företeddes för Domstolen; och att denna handling, men ingen annan, för bibehållande af nämnde lätt, måste minst hvart 10 år för Domstol uppvisas och påskrifvas.” Uti denna reservation instämde Herr Borgmästaren Helledaij och Riksdags-fullmägtigen Per Paulsson från Skåne. N:o 85. Ank. till Exp. Utsk. den i5 Sept. j kl 4 e Utlåtandeöfver väckte motioner angående låns utgifvande från Banken j emot pant af stor skiftade hemman i Dalarne. Enligt ankomne protocolls-uldrag af den 15 Februari och den 7 Mars innevarande år, har Hedervärda Bonde-Ståndet till Utskottets behandling öfyerlemnat dels en af Anders Olsson från Slöra Kopparbergs Län väckt nio - Banco-Utskottets Utlåtande, N.o 85. tion, deruti, under anförande, att den lösningsrätt, som, enligt Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 17 Augusti 1804, angående storskiften och strömrensningar i Stora Kopparbergs
Majit, uti den för Kommitterade till extra roterings-jemnkningens förrättande utfärdade nådiga Instruktion, förordnat om uteslutande från extra rotering af den oprivilegierade jorden och, genom serskildt Cirkulär-Bref lill Landshöfdingarne, anbefallt undersök - 8 Statssamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Utlåtande, N:o 48. ning, hvar sådan jord funnes och dess föreslående till indelning i ordinarie rotar, efter de i förra roteringsverken och Kommitterades Instruktion stadgade grunder; att, då dessa i nåder anbefallda åtgärder endast afsåge ärendets ordentliga beredning, innan detsamma till Rikets Ständer öfverlemnades, någon verkställighet af den föreslagna tillökningen i ordinarie roteringen icke kunnat inträffa, hvadan ej eller, på sätt Rikets Ständer äskat, någon sådan vore att återkalla; att, på en slik verkställighet, såsom beroende af Konungens och Rikets Ständers beslut, jordegarnes enskilda besvär, så vidt de anginge roterihgsskyldighetens tillvarelse, icke hade någon inverkan, hvaraf följde, att underlåtenhet att dylika besvär anföra, icke heller kunde till dylik skyldighet förbinda; samt slutligen, att någon praestation af den nya ständiga roteringen icke vore af Kongl. Maj:t i påder förordnad, än mindre af jordegarne fullgjord, deraf ock vore en följd, att någon kostnad eller förlust genom den anstalt, Kongl.
Sedan ordföranden framstält dagens vigtiga öfverläggningsämne, hvarom äfven socknestämmo-kungörelserna, i laga tid från kyrkornas predikostolar kungjorde, lemnat underrättelse, samt uppläst såväl Kongl. Majt:s. nådiga kungörel. af d. 23 april innevarande år, som och det af Kongl. Maj:t till domcapitlet aflåtna nådige circulär-brefvet af samma datum, angående ytterligare åtgärder till folk-undervisningens befrämjande; begärde riksdagsmannen Nils Larsson i Tullus ordet, då han för den församlade menigheten uppläste det utlåtande, som af sammansatta statsoch œconomiæ-utskottet vid sist förflutne riksdag i folkskole-frågan afgifvits. Hvarpå församlingarna efter någon öfverläggning beslutade, att, till beredande af lättad tillgång till undervisning för Näskotts församlings barn, af hvilka en stor del hade till den för Rödöns och Näskotts gemensamma folkskolan en väg af 1½ à 2 mil att tillrygga-lägga, innom Näskotts församling bilda en så kallad småskola, der det första förberedande kunskaps-måttet skulle nybörjare meddelas af en lärare, hvars duglighet och antaglighet skolstyrelsen egde att pröfva och bestämma. Undervisningen skulle i denna skole-anstalt meddelas under en tid af åtta månader hvarje år, hvilken undervisningstid fördelades på fyra läse-rotar, hvari socken för detta ändamål uppdelades, och skulle således den blifvande skolläraren under tvenne månader undervisa barnen 1) i Bjerte, Tullus och Trollsåsen; 2 månader. 2) uti Kingsta, Önne, Vaplan och Ytterån; 2 månader. 3) uti Smedsåsen och Faxelfven, samt de återstående 2 månaderna uti 4) Nordannälden. Hvarom skolstyrelsen sedermera ville närmare bestämma. Till lön åt mera nämnde nämnde skollärare anslogs två hundrade femtio riksdaler r.m:t samt fritt husrum med ved. Den contanta lönen skulle utgå af den gemensamma skol-cassan , i 150 hvars räkneskaper äfven redovisning skulle ske för det stats-bidrag, man hoppades för denna småskola erhålla.
Maj:ts SeraphimerOrden Commendenrs-Bref af Kongl. Maj:ts Svärds-v Ordens Stora Kors af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Ordens Stora l 66. 3: Kors af Kongl. Maj:ts Wasa-Ordens Stora Kors af Kongl. Maj:ts Svärds-Orden A af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-Orden ? 5o. af Kongl. Majus Wasa-Orden I Riddare-Bref af Konung Carl XIII:s Orden 25. af Kongl. Majus Svärds-Orden \
Knut med detsamma han träder in här: så är det, vi älska hvarandra; gif oss ett godt råd hur vi skola handla! Det är stort! Det är ädelt! Ja, det skola vi göra; må sedan hända, hvad hända vill! Och det kan vi göra med öppen panna, ty vi ha icke begått något brott! Och sedan? Han ber mig naturligtvis gå! Eller också stanna! SONHUSTRUN. VÄNNEN. SONHUSTRUN. VÄNNEN. SONHUSTRUN. 104 VÄNNEN. På hvad villkor? Att allt blir som förut! Nej, det kan jag inte! Tror ni, att jag efter detta kan se edra smekningar, höra er om aftonen stänga dörren till sängkammaren ... nej! Jag finner intet slut på detta! Men han måste veta det, ty eljes kan jag aldrig möta honom med ögonen mer, aldrig trycka hans hand! Vi måste säga honom allt så få vi se se'n! Å, om denna timme som kommer, vore förbi! Säg, att ni älskar mig, annars får jag inte mod att stöta knifven i honom! Säg, att ni älskar mig! VÄNNEN (förblir sittande liksom sonhustrun). SONHUSTRUN. Jag älskar dig, med kropp och själ; jag älskar dina små fötter, som jag ser under klädningsfållen; jag älskar dina små hvita tänder och din kyssmun, dina öron och dina sinnligt vänliga ögon jag älskar hela din lätta, luftiga gestalt, som jag skulle vilja kasta öfver min axel och springa till skogs med! När jag var ung tog jag en gång en flicka på gatan, lade henne på mina händer och sprang upp för fyra trappor med henne jag var ung då, tänk, nu när jag är vuxen! Älska min själ också! SONHUSTRUN. VÄNNEN. Jag älskar din själ, emedan den är svagare än min, eldig som min, trolös som min... 105 SONHUSTRUN. VÄNNEN. Får jag inte stiga upp nu och gå till dig? Nej! Det får du inte! Knut kommer, jag hör hans steg, och jag har icke mod att tala förrän jag fått kyssa dig på pannan. Kommer han? Tyst! VÄNNEN. SONHUSTRUN. SONHUSTRUN. Sextonde scenen. DE FÖRRA.
Extra lön algått, dessa extra löner böra af detta anslag bestridas, hvarigenom sålunda det för detta behof af Utskottet, med sammanräknadt 1,404 R;dr å Indragnings-sta li O O ten uppförda anslag kommer att boitgå; och 4:o att, i likhet med hvad Utskottet i sitt senare Utlåtande N:o 79 föreslagit, Bokhållaren Schös samt Actuarien Schröderheim, hvardera å Indragniugs-staten uppföras med 720 R:dr. F r å n II ö g v ö r d. PresteStåndet. S. D. Sedan Ståndet beslutat, att, med anledning af 56§. Reg.-Formen, denna dag anställa val till ledamöter i Förstärkt Constitutions-Utskott företogs nu detta val, och befunnos, efter valsedlarnes öppnande, deri vara utsedde till Ledamöter: Vice Talmannen, Biskopen Doctor Hedrén, Biskopen m. m. Butsch, Biskopen m. m. Agardh, Biskopen m. m. Doctor Heurlin, Contracts-Prosten Doctor Agrell, Prosten Stenhammar, Lector Laurenius, Contracts-Plosten Östberg, Prosten m. m. Astrand, Contracts-Prosten Gumcelius, Prosten Bergqvist, Professorn Doctor Thomander, Prosten Berlin, Professorn m. in. Bolmeery samt till 654 Fröt. Ut dr. d. 3o Sept. 1840. Suppleanter: Contracts-Prosten Sandberga Prosten Lundblad j Contracts-Prosten, Doctor Björkman , Prosten Lindmark, Prosten Gahne; och Contracts-Prosten Nordhammar. S. D. Föredrogs ånyo Constitutions-Utskottets den 19 och 23 dennes å hordet lagde momorial N:o 43 till Riksens Ständer med 2:ne förslag till ändring uti 9 §. Regerings-Formen. Ståndet, som återremitterade den under Litt.
Slutligen och då jag af fullkomligaste öfvertygelse och med varm känsla tillhör deras antal, hvilka önska ensamhets-systemets införande hos oss i Sverige, kan jag icke anse, att de inkast, i afseende på speciella delar af de nu föreslagna brottmålsoch fängelse-lagarna, hvilka jag vågat laga mig friheten vördsamt framställa, med hufvudfrågan eller angående sjelfva systemet stå uti någon bestämd strid; och hyser jag den innerliga förhoppning, att de f. n. ännu icke fullkomligen af landets sympathier omfattade nya idéer, hvad brottmålslagsliftningen angår, och såsom ännu icke allmänt rätt kända, under den korta lid vi hafva anledning att förvänta emellan innevarande och nästblifvande riksmöte skola tillvinna sig det allmänna förtroende, utan hvilket ingen fromma skulle vara för den nya lagen, om nemi. densamma, detta förtroende förutan, skulle blifva antagen. Utan all således i allo kunna godkänna hvad nu blifvit föreslaget, röstar jag dock bifall till antagande af betänkandets hufvudprinciper. Hr Akerman, Fredr., anförde skriftligen: Frukterne af ett 34-årigt arbete, ulfördt och mångsidigt granskadt af fäderneslandets ypperste tänkare och rättslärde, erbjudas oss nu. Skola vi tillegna oss dem, med hopp och förtröstan att de innebära och skola utveckla frön lill samhällets förkofran, så vidt densamma beror af en god och Undamålsen - Den 20 April f. m. lig lagstiftning, eller skola vi skjuta (lein ifrän oss, såsom omogna eller rent af skadliga ? Se der, mine Hrr, hvad vi i denna så liinge förberedda och af så många efterlängtade afgörandcts stund hafva alt besvara. I skolén säkert lika högt sorn jag uppskatta vigten af vårt beslut, och öfvertygelse!! derom är tillräcklig för alt afvisa lättsinnets hugskott och fördomarnes inverkan. Till beggedera blifva vi dock skyldiga; 0111 vi icke före beslutets fattande sökt göra oss reda för svaret på 2:ne frågor: ar den 11 u gällande strafflagens system af heskalfenhet, ali lagens allmänt erkända brister kunna med straffsystemets bibehållande afhjelpas? och, om denna fråga nekande besvaras: uppfylla det till K.
D Han stod och viintade. Tnseii saker, han skulle saga henne, flög0 genom lians Iiufvud. Detta ocli detta. Han var ej längre orolig. Stamningen hade fullt * gripit honom. Kan skälfde af oro vid bvar sekund som ' gick, innan lian fick det sagdt. Ändtligen! Vill fröken taga emot mig?, Han stod i begrepp att öppna dörren till livardagsrumniet, dar hon brukade sitta. Fröken ar inte inne, herr professor.9 Ban vande om, verkbruteri till kropp och sjal, dödstrött. Detta var det förfärligaste, det enklaste, det som aldrig fallit honom in. Hon var inte hemma. Han förde handen öfver ögonen: Skulle han nfigonsin f % mod att friga - och om lian frabgade? Hvad engelska damer göra for sitt lands silkesindustri. Englands silkesindustri har gamla anor. Den antages hafva existerat redan på 1100-talet, och år 1363 omnämnes den i en parlamentsakt; äfven om den ej funnits till långt före detta senare årtal, har den dock 100 års försteg framför silkesindustrien i Fiankriks. ~ e 6 det ' var vid tiden för det Nantesiska ediktets återkallande, 1685, som denna engelska indiiti; ri fick sin största utsträckning och kraftigaste - impuls genom de från Frankrike flyktande hugenotterna. Dessa medförde sina vafstolar, sin stora skicklighet, arbetssanihet och begåfning och slogo sig först ned i Canterbury. Har funno de i den stora kryptan af själfva katedralen en fristad ej blott för sin religion, utan äfven för sin industri. De fingo nämligen tillåtelse att liar utföra sina väfnader och erhöll0 plats i en sidogång af kryptan för ett kapell, soni annii i dag finnes kvar och användes för protestantisk gudstjänst af dessa troskämpars efterkommande. Därifrån spredo de sig till Spitalfield ocli Bethnal Green i östra London, till Norwich? Bhnchester, Derby och flera andra orter. Den fuktiga engelska luften är särdeles lämplig för silkesväfnad, och snart fick engelskt siden stort anseende i den itländska marknaden.