Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Fiske skulle kunna med förmån idkas i de större sjöarne, om man icke i allmänhet saknade kunskap om rätta sättet alt fånga lisken. Vintertiden, då den betalar sig bäst, afhålles mången derifrån i anseende till den dyra redskapen. Jagt idkas oek med fördel i de skogrikare trakter af Länet. Härvaran - Ii de jagtförening söker vaka öfver jagtlagarnes efterlefnad, oell, sedan inom angränsande Jönköpings och Christianstads Län äfven dylika förbund blifvit stiftade, har oloflig försäljning af vildt under förbuden tid åt dessa Län varit sällspord. Till Skåne och Köpenhamn afyltras betydliga partier vildt, och utlänningar fortfara att sommartiden anställa jagt inom Sunnerbo härad å af enskilda dertill upplåten mark. Tjärubränning har varit en lönande binäring särdeles efter 1838 års eldsvåda i Wexiö, emedan aila der uppförde byggnader blifvit belagde med tjäradt papper, hvarå sedermera årligen tjära vid förnyad anstrykning blifvit använd. Skulle nu dylika tak icke vidare få begagnas, kommer tjärubränningen såsom binäring att aftyna. Pottaska tillverkas blott till ringa belopp inom Länet. Salpetertillverkningen var en af Länets vigtigaste binäringar under cleit tid pundet salpeter betaltes med 7 R:dr 24 sk., men efter prisnedsättningen år 1836 har tillverkningen årligen betydligt nedgått. Den i år levererade salpeter utgjorde 1,078 Lisp., och sedan priset derå blifvit förhöjdt med .32 sk. och räntefria lån beviljas för dem, som anlägga lador, torde en näring;, som varit årligen i aftynande, åter vinna uppmuntran och komma att än en gång bereda denna landsort en väl behöflig inkomst. Lin odlas allmänt, men ehuru staten gjort mycket för linhandteringens förkofran och Länets Hushällnings-Sällskap sökt genom premier uppmuntra till en större fullkomlighet både i beredningssätt och väfnadskonst, förmär kes dock icke någon allmännare täflan i berörde afseenden. Vid Länets marknader afytlras betydliga qvantiteter lärft från 8 till 16 sk.
Eorgare-Sståndet yppade fråga om ett nytt Reglemente för Judarna, och uti Högvördiga Prest-Ståndet om vidtagande utvägar till förekommande af yppighet och öfverflöd, äfven kunde äf det Särskildta Utskottet i ett sammanhang upptagas och pröfvas; dock så, att Be damoterne af Allmänna Besvärsoch Oe* conomie-Utskottet tillkallas endast för att gifva upplysningar, men ej för att uti öfverläggningarna med någon rösträttighet deltaga. Ut Supra. Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. JO en 24 April. 381 S. D . R emitterades THl Lag-Utskottat. Ett Memorial fran Anders Petter Persson 2:0 Ett Dito af vice Talemannen Hyckert, angående förändring i Dornstolarnes och Rikets Collegiers organisation. 3:0 Ett Dito af Eric Johansson från Medel-1 pad, och . .0 4:0 Ett Dito af Anders Aberg från Vesterbottn med anmärkningar vid de af Hyckert uppgifna förslag. 5:0 Ett Dito af Eric Persson fsan Carlstads Län, om inrättande af Compromiss - Rätter. Ett Memorial af Riksdagsmannen Olof Bruhn från Malmöhus Eän, angående jemkning och rättelse i vilkoren för Banco - Eåns undfående på fast egendom. fran Östergöthland, angående indragning af Eag. mans-Rätterna. Till Banco-Utskoltei. April. Till Allmänna Besvärs och Öe.cohömip.-UtsÄottet. l:o Ett Memorial af Anders P,ersson från Stockholms län, angående förbud mot Gårdfarihandel!! 2:0 Ett Dito af Anders Danielsson från Elfsborgs 1 .an, innefattande Vederläggning af näst föregående. 3:0 Ett Dito af Johan Olsson Longberg från Gestrikland, angående några omständigheter vid Klark egångs - taxors upprättande* 4:0 Ett Dito af Peter Jernström från Versterås Län ( angående hushållningen med Boställs« skogarna. Och skulle de öfriga respöctiva Stånden, ' om de sålunda skedde remisser, genom Prototocolls - Utdrag underrättas.
Afdelningen för kvinligcs 1arjunga.i; der 306 elever varit inskrifna, har sina kurser i allmanhet likstalda med de manliga iarjungarnas undantagande de, hvilka icke egna sig fbr kvinnor, hvaremot andra aro tillagda, t. ex. konstsömnad, rmnad som kompletteringsämne för dem, som vilja utbilda sig till lararinnor i teckning eller handslöjd. Den högre korastiradocstriela afdehingens för maaliga och IcvinE@a &amp; irjusagar stora och rikhaltiga utstallning hade mycket af intresse att bjuda p i: De till afdelningen horande barnklasserna för utbildande af teckningslarare ha besökts af 188 larjungar och skötts af 21 saduna lararekandidater, dels manliga, dels kvinliga. I Tekniska skolan ha i vinter 1,402 elever varit inskriha, d&amp; barn klasserna medraknas. Historiskt arbete. I dessa dagar har i bokhandeln utkommit en biografisk studie, stödd p&amp; vidlyftiga arkivforskningur 6fver Axel Oxenstiernas son, rikslr; ansl$iren E? * ik Oxenstiecraa, hvilken studie är författad af filosofie doktorn Ellen Fries. utgifver afven f. n. eii serie populara biografier öfver " Markvardigra Kvinnorn, hvaraf ett htifte utkommit. Norge. Kvi ' enlig jal~maceut. Döhen Dahl från Trondbjern aflade nyligen i Kristiania farmaceutisk ' 9medhjtllpareexamen ", hvilkeu examen före henne ej aflagts af nhgot fruntimmer i Skandineviee, sti@; a norska tidningar. Danmark. Dansk Kvinde Samfunds senaste Brsber&amp;ttelse meddelar a t t medlemsantalet nu a r 907. Idun Fredagen den 5 oktober 1888. endast kostar Redaktör 1 krona för qvartalet. postarvodet inberäknadt. Att våga är tänka HELLBERG. Trättas å b y r å n k l. Ingen !ösmimmerförsäijning! Telef.
Skulle dervid förekomma, att den från märkrullan uteslutna varan innan lossningens början och förr, än den af Tull betjent blifvit anträffad, antingen af skepparen å behörig ort anmäles, eller af godsegaren till förtullning aftgifveg, eller kan skeppare ådagalägga, att uteslutningen utan uppsåt och endast af förseelse tillkommit, samt att han ej egt kunskap om, elier delaktighet i godsets inpractiserande i fartyget , bote för vårdslöshet ifrån 20 till 50 B:dr; äfvensom vid slutet af denna §. lärer böra tilläggas följande: skulle deremot skeppare kunna i bevis leda, att å mätkt ullan upg taget, men fdrkommet gods icke blifvit å inlasiningsorten intaget, eller att det kommit att genom missräkning å märkrullan an, teknas, plikta soia i föregående moment stadgas, 8".o Att enär det sällan lärer vara möjligt, att så lasta ett fartyg, att laddningen till stycke, tal eller innehåll, skulle, utan föregången lossning, kunna af Tulk betjeningen besigtigas, och Underdåniga Skrifvelser. lil det 1 3 §■ 5 Moia. förekommande stadgande härom salunda synes sakna allt ändamål, men väl kunna föranleda lill chicaner och prejerier för Redare och godsegare, bör särskildt föreskrifvas, att om skeppare innehar varor, som till utländsk ort och åter-utskeppning äro ernade, bör Tullbetjeningen vid utloppsorten öfver sådan åter-utförsel meddela betyg, för att vederbörande
Ville man då ej bispringa, utan konseqvent vidhålla att ej inblanda staten, så blefve följden, nödvändigheten af de enskilde hypotheksinrättningarnes ytterligare negociation, för att bereda nya lån, till betäckande af ränta och amortissements-skulder, och till utländsk disposition skulle man då, genom ett falskt begrepp om statens pligt, hafva öfverlemnat de skuldsattes existens, politiska tro och handlingar, beroende af en penninge-aristokrati, säkerligen helt fremmande och likgiltig för bibehållandet af Sveriges sjelfständighet och kallsinnig för den kärlek, som alltid fästat Svensken vid sin fosterjord — med bilden af denna mörka tafla, mera sannolik än omöjlig, synes det mig hafva varit Utskottens pligt, att äfven, då Utskotten icke kunnat gilla motionärernes framställde förslag till förekommande af de olägenheter, som blifva en följd af det nuvarande utländska hypotheks-skuldsättnings-systemet, Utskotten likväl hade bordt, genom noggran utredning af de med dessa ärender gemenskap egande förhållanden, till Rikets Ständer afgifva förslag, till förekommande af de olägenheter, som nu synas blifva en oundgänglig följd af en fortsatt utländsk skuldsättning samt att, på ett eller annat sätt, uppgifva medel till motverkande af de redan oktrojerade hypotheks-inrättningarnes utvidgning af sine låne-operationer. STOCKHOLM, TRYCKT HOS N. MARCUS, 1851. Stals-VlikoUets Betänkande, A':o 22. 1 N:o 22. Ank. till Exp.-Utsk. d. 18 Juli 1851, kl. 9 f. m. Betänkande, i anledning af väckta frågor om Provinsen Jemtlands rotering, Sedan, till följd af Kongl.
Ridr hvardera och en å 100,000 R:dr 500,000 Summa Ridr Holl. Cour. Åf de för förstberörde lån, genom Riksgälds-Contoirets Commissionärer, utgifna 15,000 st. partial-obligationer å 1,000 Gulden, eller 400 Ridr hvardera, voro, redan före 1815 års slut, infriade 5,922 st. Derefter hafva ytterligare, under åren 1816 och 1817, dylika obligationer till ett antal af 8,794 st. blifvit inlösta och annullerade, så att endast 284 partial-obligationer, motsvarande ett capital-belopp af 113,600 Ridr meranämnde myntsort, numera kunna vara utelöpande. ■22.4 Expeditions-VtsJwtlels Förslag till und. Skrifvelse , N.-o 126. 2:o för de i Brabant upptagna lån, hvilkas ursprungliga belopp utgjorde 9,250,000 Gulden Brabantskt växelmynt, 73 st. af Riksgälds-Contoiret utfärdade partial-obligationer å 1,000 Gulden hvardera; grundande sig dessa obligationer på Kongl. Maj:ts, under åren 1792, 1793, 1796 och 1798, meddelade och af Riksgälds-Contoiret garanterade auctorisationer, hvilka hufvud-document åren 1817 och 1818 till Contoiret återställdes, Uti det uppgifna antalet utelöpande partial-obligationer äro likväl inberäknade 9 st., som Riksgälds-Contoiret, före år 1815, genom sin Commissionär infriat, men ännu icke återbekommit.
Sent ankommande prenumeranter löpa risk att gå miste om ett eller annat af de första numren i det nya kvartalet, alldenstund upplagans storlek bestämmes efter antalet abonnenter, som tecknat sig vid utgången af näst föregå- ende kvartal. 6 5 Ö R E. Om någon af edra bekanta, ärade lä- sarinnor, ännu ej hafva Idun, förmån dem att försöka ett kvartal, och vi hoppas, att de skola finna sig nöjda och komma åter. Allt efter upplagans stigning Jean redaktionen än ytterligare öka sina bemödanden att i alla hänseenden göra tidningen omvexlande och underhållande. Arbeten alltså hand i hand med oss far eder egen tidning. Redaktionen. En kinesisk, kärleksroman. Från denna stund har han varit totalt försvunnen. Modeoch Mönstertidning har slagit som så väl an, prenumerera taga Modetidningen. gång — rande Iduns den mest spridda ovanliga prisbillighet, hemmet, att torde den i det den en Iduns läsarinnor, andra vilja göra dräkter för prydliga Idun för dess framför närvaslag kanske ännu dess mera för ingalunda lägger på utan hvilka pris, vilja med Modetidningen an endast för själfva trefliga måttligt priset Skani hjälpreda rådgifvare sig i dels en verklig handarbeten det billiga till söka modedockor, tillförlitlig alla, också är i sitt att men utgör uppamma vara vara nästan därjämte Skälet — att Idun, Modetidning dinavien däri, alt numera på och dem eller och vill af genom klädsamma som smycka erhållas sina genom hem. tillsammans af endast 1 kr. 65 öre för kvartalet. Redaktionen. kr. Till de egentliga journalisterna får väl framför allt räknas mrs Crawford, hvars närmare bekantskap våra läsarinnor just nyligen gjort, samt ytterligare miss Lowe, redaktör för » Queen », och miss Friedrichs, som är referent vid » Pall Mall Gazetle ». Teater och musik. Kungl. operan. Reprisernas rad har ytterligare ökats med » Vilhelm Tell » och » Martha », båda gifna för en talrik och tacksam publik. Utförandet under hr Hennebergs säkra ledning förtjänar ock på det hela taget allt beröm.
Under den vackra årstiden var det Goethe en plåga, att hans sunda natur som regel kräfde mycket sömn; han ville helst gått omkring hela natten på skogsvägarna och ängarna omkring Gartenhaus, där han, medan människorna sofvo, såg älfvorna wandeln und singen Und, tanzen einen Traum. Ins Dämmerlicht der fernen, schönen Zeit Zur Gegenwart wird die Vergangenheit. Goethe. Året om gör Goethe långa rideller fotturer i Weimars omgifningar, umgås förtroligt med folket och lägger deras önskningar eller nöd på Karl Augusts hjärta. Ena dagen finner man honom i Apolda, där han i flera timmar blir »stekt» vid en eldsvåda, vid hvars släckning han så hejdlöst blottställer sig, att han sveder fötter och ögonbryn; en annan dag se vi honom i storm och regn bestiga en bergtopp och dikta Rastlose Liebe. Från Kaltnordheim sänder han fru von Stein Meine Göttin, och på Ettersburgs höjder sjunger han Wanderers Nachtlied. Kring Ilmenau är det, som Karl August och Goethe ställa till vilda nattliga ridter och jakter, eller i bergsmansdräkter dansa med bondflickorna och dessemellan »regera»: t. ex. bese grufvorna eller förhöra brottslingar, efter hvilket Goethe »badar af sig orenligheten» genom att läsa en grekisk skald! Och det kan till och med hända honom och Karl August att väcka de goda undersåtarna genom – pisksmällar på torget i Weimar! Ingen under att hela Tyskland förfasas öfver lifvet där; att den gode Klopstock skrifver sedliga förmaningsbref; att man beklagar att Goethe förför den unge hertigen till utsväfningar – medan Goethe i själfva verket först gjorde en kraftig yngling och sedan en människa af honom – en mycket ovanlig lycka för en furste! På Kickelhahns höjd i Ilmenauerskogarna uppfördes en liten hydda lik Borkenhaus, där man ofta tog nattkvarter. Från denna höjd, dit jag ej kom, lär man blicka ned på ett grönt haf af barrskogsbevuxna kullars våglinier.
Doctorn uppgifvit, ej mindre de händelser, då en lika tillfogad kroppsskada oundvikligen förorsakar den ena menniskans dö'd, men af tillfälliga omständigheter icke medför enahanda verkan för en annan, hvarigenom en olika ansvarighet drabbar våldsverkarne, än jemväl att de särskildta förhållanden af rnennisko kroppars organisation skola föranleda dertill, att den ena kan utan skada till lif uthärda en gröfre våldsam behandling, än en annan, hvilken sednare ofta icke ka n, för en åkomma af ringare beskaffenhet, fran döden räddas; i anledning hvaraf Herr Doctorn dragit den slutsats, att det omdöme, som , efter anställd besigtning å den våldförda, af Läkaren blifver om verkan af den tillskyndade våldsamheten - Den II Maj. heten meddeladt, aldrig skall kvinna blifva fu71^ komligen säkert, samt att således den grund, som D omaren deraf liämtade för pröfningen af deC straff den brottslige sig ådragit, ej borde anses tillförlitlig. Såsom en följd häraf, har Herr Doctom förmodat, att Lagstiftningen borde byggas på en mera moralisk princip, hvilken Herr Doctorn trott böra vinnas genom utrönande af den afsigt brotts, lingen med dess gerning åsyftat, elier den likgill. tighet han ådagalagt om de följder, sorn förorsakas den person, å hvilken våldet blifvit utöfvadt. Hvad således är vordet anfördt, har Utskottet tagit i öfvervägande, och dervid väl funnit, att förrberörde af Herr Doctor Cederschöld gjorde anmärkningar äro af den vigt, att de förtjena en noggrann uppmärksamhet och pröfning, men jemväl att Herr Doktorn med desamma icke egentligen haft för ändamål att väcka motion om någon partiel förändring i nu gällande BrottmålsLag , utan mera att verka till nya åsigter vid utarbetning af förslag till en förbättrad sidan Lag; vid hvilket förhållande, och enär berörde arbete redan förehafves af den Comité, som, uppå Riksens Höglofl.
Regerings-formen, — innehåller följande af Kongl. Maj:t, efter CommerceCollegii och General-Tullstyrelsens hörande, i nåder afgifne förslag, i fråga om den så kallade tolagens upphörande, såsom en serskild stapelstäderne i Riket directe tillfallande, efter för hvarje stad fastställd procentberäkning utgående, afgift å inkommande och utgående varor, emot ersättning till dessa städer genom bestämda anslag af tullmedlen. Enligt hvad de infordrade uppgifterne gåfvo vid handen, hade samtliga stapelstädernas tolags-inkomster, med inberäknande af den i Stockholm, Carlskrona, Carlshamn, Christianstad, Hudiksvall, Strömstad, Uddevalla, Norrköping, Söderköping, Landskrona, Nyköping, Piteå och Wisby serskildt uppburne såkallade Inqvarteringseller Tillöknings-tolagen, hvilken varit afsedd till den under benämning af service bestridda kostnad för underhållandet af sängkläder, ved och ljus åt inqvarteradt manskap, utgjort i medeltal för nedannämnda tidrymder följande belopp: För åren 1827—1831, årligen - 313,867: För åren 1834—1838, årligen - 362,698:24. 8. samt för hvartdera af åren 1842 och 1843, eller de hittills förflutna år, hvarunder den sednast utfärdade Tull-taxan egt tillämpning - 371,405:41.
återbekommas, utan ock att alla de bålsmansnummer, hvaruti omförmälde utsockne frälsehemman hafva del, må ständigt så i fredssom krigstid hållas vakante, med förbindelse och rättighet för utsockne frälsehemmanen alt, för deras andelar i rolarne, i vakans-afgifl erlägga endast två tredjedelar (?) af det belopp, hvartill vakans-afgiften för en båls - Kongl Maj:ts Nåd. Proposition, N:o 29. 5 mansrole der i länet uppgår, enligt de föreskrifter och beräkningar, som nu följas och framdeles i behörig ordning kunna meddelas och antagas lill efterrättelse; hvilka i vakans-afgiller inflytande medel höra serskildt afsättas till Kongl. Maj:ls disposition för sjöförsvaret. Och meddelar Kongl. Maj:t, i sammanhang härmed, Rikets Ständer den upplysning, att Kongl. Maj:l, genom Kådiga Bref al den 23 Februari 1844 och den 2 April 1845., förordnat, alt den utsockne frälsehemmanen i Halland debiterade rotevakans-afgift icke skall uttagas, äfvensom alt Kongl. Maj:t under den 30 April 1846 i Kader tillåtit, all med verkställande af den anbefallda debiteringen må för de år, för hvilka den icke redan egt rum, anstå intilldess, frågan om dessa hemmans rotering blifvit af Kongl. Majit och Rikets Ständer gemensamt i sin helhet afgjord; dock utan att ett sådant anstånd med debiteringen må fritaga hemmanens innehafvare från utgörandet af rolevakansafgifl Lill det belopp, som framdeles kan varda bestämdt. Kongl. Maj;t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. OSCAR, C. A. Gylfen granat. Utdrag. af Protokollet öfver Sjöförsvars-Departcmcntct tillhörande ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Statsrådet d Stockholms Slolt d. 18 Nov. 18/17. Närvarande:
Ehuru visserligen så vål taxeringssom pröfnings-kommittéer äro oförhindrade, att bestämma hemmans vården, utan annat afseende å denna tariff, än det, att tillse det uppskattningen för hela länet ej understiger densamma, har dock tariffen ett icke obetydligt inflytande, i synnerhet inom pröfnings-kommittéerna, och borde således vara någorlunda rättvist uppgjord. Alt så ej är förhållandet, lider intet tvifvel; så t. ex. är minsta värdet å heraman inom Stockholms län bestämdt till 18,398,380 r:dr och det för Malmöhus län till 19,215,855 r:dr, samt det för Östergöthlands län till 20,898,090 r:dr; ingen, sorn eger någon insigt om verkiiga förhållandet, torde kunna förneka, att häri ligger en orättvisa, föranledd troligen af de förändringar, som sedan 1810, då nu gällande tariff uppgjordes, inträffat. Afsigten med det behöfliga omarbetandet af minimi-tariffen bör dock icke, efter min åsigt, vara att föranleda en högre beskattning å jordbruket i allmänhet, utan blott att åstadkomma en rättvisare fördelning deraf länen emellan, så att, om t. ex. total-beloppet af hemmanens värde skulle komma att ökas från 233,100,000 r:dr till dubbelt, borde Bevillningen af jordbruket, i sådant fall, nedsättas från 2 till 1 r:dr för hvarje tusende af det uppskattade värdet; hvaraf följer, att t. ex. för en egendom, nu uppskattad till 70,000 r:dr, men värd 150,000 r:dr, skulle bevillningen komma att ökas med 10 r:dr, då deremot för en egendom, uppskattad till 20,000 :dr, men värd 30,000 r;dr, bevillningen minskas med 10 r:dr o. s. v. Ej heller tror jag så betydliga svårigheter skulle uppstå för uppgifters erhållande i detta afseende.
— Jag anhåller att 11. o. Ad. måtte vidblifva sitt vid förra Riksdagen fattade beslut, att samina rätt skall ske den ena som den andra, och att Ståndet måtte genom sitt votum protestera mot ett godt3mke som, om det får inrota sig, kommer att hota det ena eller andra intresset, allteftersom det är upburet för dagen. Hr Adelborg: Då det vid denna Riksdag icke lärer blifva möjligt att få en omarbetning af BevillmsFörordnm utan man måste behålla den gamla, så må man åtminstone ställa så till, att det mest orimliga i densamma, åtminstone hvad man kan, blir rättadt. Bland alla de oriktigheter som denna förordning innehåller, intager visserligen beskattningen på banker främsta rummet. Kan man tänka sig något mera oriktigt än att, sedan en rörelse, som kan sättas i jemförelse med hvilken annan som helst, blifvit lofgifven beskatta denna rörelse efter en helt annan och hårdare grund än hvarje annan näring. Man kan härför gifva endast ett skäl, nemi. att dessa sedelutgifvande bauker ega ett exceptionelt privilegium, som icke är alla banker gifvet; men det är å andra sidan icke blott bankens delegare, som deraf draga vinsten, utan äfven landet, som får tillgång på behöfliga penningar, och som således drager den största vinsten. •—- Jag för min del förenar mig med Gr. af Ugglas, och önskar en aterrmiss, på det man må få bankerne befriade från denna utomordentliga beskattning. Gr. Liljencrantz: Jag bekänner öppet att jag har svårt att fatta icke mindre den anmärkning som innefattas i Gr. af Ugglas reservation, än äfven den framställning han i sitt mundtliga föredrag gjort; eftersom det otvifvelaktigt icke i hela landet gifves någon rörelse, som i säkerhet och inkomst kan jemföras med den här ifrågavarande, att insätta sina penningar i en privatbank.
Stockholm den 21 Nov. 1844. Bih lill n. St. Åttonde Hufvud-Titeln. Banco. Penningar: Enligt Stals-Utskottets N:o 41 Afgår: Anslaget för Vetenskapliga arbetens^utgifvande Utlåtande 362,924: 450: • 362,474: Tillkommer: Clerecie-Staten: Aflöning åt Pastor och Klockare i Loos Capell 340. Indel de Räntor: Enligt Utlåtandet N:o 41 , . Tillkommer: Clerecie-Staten: För jemnande af Hufvud-Titelns slutsumma (å förslagsvis beräknade Markegången Indeld Span mål: Enligt Utlåtandet N:o 41 .. Oindeld Spanmål: Enligt Utlåtandet N:o 41 .. Afgår: Clerecie-Staten: 34 T:r för Pastor och Klockare i Loos Capell, för hvilka anslås contant lön 152,771: 21,828: 204: — Summa 362,814 152,775 490,227 21,624 1,027,4401 — 1— Stats-ZJlskotlets Utlåtande, IV.o ~j5. u Reservationer. Vid 16 punkten, angående anslag till Institutet för blinda och döfstumma : af H:r v. Rosen, Id:r Möllerhjelm, H:r Lagerborg, H:r Berg och H:r Gustafsson. Af H:r Norin: ’JMed afseende å de, i en af Ordföranden i Directionen öfver Institutet Utskottets Ledamöter meddelad promemoria anförda omständigheter, hvilka i flere väsendtliga delar jemväl blifvit vitsordade af åtskillige Riks-Ståndens Ledamöter, som begärt återremiss af det förra betänkandet i ämnet, tillstyrker jag, att det lill organisation och underhåll a£ ett serskildt Institut tor Blinda begärdta anslag af 5000 R:dr B:co årligen målle beviljas. Menskligheten kräfver oeftergifligen, alt