Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Stormäktigste Allernådigste Konung! Genom remiss af den 24 nästlidne Januari, har Eders Kongl. Maj:t behagat i nåder infordra Kommittéens för salpeterärendena underdåniga utlåtande öfver Rikets Ständers Revisorers berättelse om verkställd granskning af statsverkets samt andra at allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1848 och 1849, i hvad denna berättelse rörer salpeterfondens förvaltning och räkenskaper för berörde år; oell får Kommittéen, till fullgörande af högstberörde nådiga befallning, underdånigst anföra följande: Revisorerne hafva fastat uppmärksamhet derå, att vid det å Staby egendom i Upsala län befintliga institut för danande af skicklige salpetersjudare, hvaröfver Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i nämnde län, genom Kongl, brefvet den 11 Augusti 1812, anbefallts hafva inseende, samt hvarje är berättelse om inrättningens fortgång i underdånighet afgifva, är 1847 en person erhållit fri undervisning, hvaremot 1848 icke någon elev synes derstädes hafva åtnjutit undervisning. Att tillfället till erhållande af kostnadsfri undervisning i salpetersjudning vid nämnde institut sä föga begagnas, vittnar, efter Kommittéens förmenande, derom, att salpeternaringen i nyssnämnde och kringliggande län, med det nuvarande låga inlösningspriset å salpetern, icke af landtmannen anses lönande, för hvilken mening - 311 — Kommittéen finner ett stöd jemväl deruti, att hela salpeter-tillverkningsbeloppet, under de sednaste 5 åren, i Upsala, Stockholms, Westmanlands och Gefleborgs län knappast motsvarar ett års sammanlagda tillverkning i Westerbottens, Norrbottens och Kronobergs län.
I följd af observationer, approximativa undersökningar och lokalens examinerande, kunde en jernbana framdragas från Hornstull rakt fram åt Mälaren midt för östra ändan af Långholmen, böjas öfver gården vid Heleneborg, utsprängas eller bildas i kanten af Södra bergen förbi fabrikerna vid Skinnarviken, och vidare framföras på en i vattnet utfylld bank, hvilken i en båge af 1000 fots radie fördes öfver den djupa viken från södra sidan till mynningen af Riddarholmskanalen, derifrån sedan utmed vestra sidan af denna kanal öfver Geijerska tomten och kajplanen framför Riksgäldskontorets hus på en jernbro till vestra hörnet af Strömsborg, och derifrån på en dylik bro vidare mot Tegelbacken, å hvars andra sida bangården skulle bildas dels genom inköp af några tomter och dels genom fyllning i Klara sjö. Från denna bangård kunde jernvägsliuien sedermera genom undanrödjandet af några hus föras rätt fram förbi södra ändan af Repslagarebanan, öfver Trädgårdsföreningens tomt samt utmed sjöstranden förbi Sabbatsberg till höger om Rörstrand, öfver Karlbergsalléen till den linie, som i närheten af Solna kyrka fortlöpte mot Up - 24 sala. Med en sådan plan vunnes för rörelsen den största beqvämlighet inom hela staden och utmed dennas fleste hamnar, ty sidospår för hästkraft kunde utdragas framåt och genom Jernvägen till Stadsgården, från mynningen af Riddareholmskanalen utmed kajen förbi Flugmötet, Kornhamn och slussen till Skeppsbron, från samma kanalmynning utmed södra Riddarholmsstranden längs ångbåtsbryggan, och slutligen längs Tegelbackens lastkaj framåt Kungsholmen. På alla dessa ställen kunde lastvagnar afkopplas från ankommande bantåg, likasom derstädes samlas för de afgående. Till fördelarne af denna plan hörde äfven, att den gemensamma bangården, nära Röda Bodarne vid Klara sjö, vore belägen i hjertat af staden med närhet till hoteller och de större, mera trafikerade gatorna.
Utur detta skäl har ock närvarande Lag-Utskott varit sparsamt i tillstyrkande af förändringar i Strafflagen, och vågar jag, under åberopande af de skäl jag förut anfört och med fästadt afseende å beskaffanheten af våra ännu ofullkomligt utbildade constitutionela samhällsformer, hvarigenom den i Grundlagen medgifna fria yttranderätt öfver Regeringens beslut och åtgärder ej är till fullo tryggad , tro, att den nu föreslagne Lagförändringen, som dessutom, efter mitt begrepp, snarare skulle framkalla, än hämma politiska förbrytelser, kan, utan våda för Majestätets helgd och utan kränkning af den mildare anda/som. i den Criminela Lagstiftningen vill göra sig gällande, uppskjutas ytterligare fem år, för att, om en mera stadgad erfarenhet då påkallar densamma, ske samtidigt med andra måhända lika nödvändiga Lagreformer;” af Herr Hessle som förklarat, att han ansåg Lag-Utskottet icke hafva egt att, sedan det ej kunnat tillstyrka bifall i helt till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, på grund af de inom Riddarhuset väckte motioner, på sätt desamma äro uppställde, gifva lörslag till ändring af i §. i 5 Cap. Missgernings-Balken, och reserverade sig således emot Lag-Utskottets åtgärd härutinnan; men, om man äfven skulle kunna anse motionernes vidsträckta beskaffenhet tillåta alt ärendet upplages, var Herr Hessle i sjelfva saken af enahanda tanka med Herr Holm j, uti hvars reservation Herr Hessle instämde; Bihang till B. St. Lag-Utsketteté Betänkande IV:o f€5. af Johannes Andersson: ”Jag har ansett mig icke kunna med mia röst biträda hvarken den Nådjga Propositionen eller Utskottets, med anledning af densamma afgifne förslag. De skäl, som påkallat ett dylikt förfarande ä min sida, finner jag uti: co Den af Utskottet under Riksdagens lopp, i flere dess afgifne Betänkanden, alltjemt uttalade, äfven af mig biträdda mening, att Lagstad"anden , som sinsemellan ega öfverensstämmelse, icke böra partielt förändras ; 2:0
St., sorn anse rikets ekonomiska ställning icke medgifva någon tillökning, utan fast hellre påkalla, under freden, minskning uti statsbidragen, hos E. K. M. velat i tind. anhålla, att E. K. JM. täcktes så organisera" rikets landtoch sjöförsvar, alt derigenom, under minsta möjliga uppoffring från nationens sida, i fredstid, ett kraftfullt motstånd mätte beredas, i händelse af ett fiendtligt anfall; hvarjemte och då Sveriges trygghet numera dels genom redan vidtagne försvarsanstalter och dels genom föreningen med Norrige, blifvit väsendtligen försäkrad, samt ett kraftigt understöd, i händelse af krig, åt riket boredt, R. St. få yttra den und. önskan, att, vid arméens organisation, E. K. M. mätte vara öfvertygad derom, att Svenska folket, för fattigt att täfla med rikare nationer i underhållandet af en stor stående annee, vill och skall, genom en allmän beväpning, bidraga till försvaret af sina landamären, samt att, vid flottans organisation, E. K. M. täcktes taga i nådigt betraktande de fördelar, våra kuster erbjuda, så i afseende på mindre fartygs hastiga uppbyggande, som pä deras bemannande med sjövandt folk”. R. St. tillkännagåfvo äfven i deras und. skrifvelse ang:de dåvar. 3:dje hufvudtiteln (anslaget för försvars-verket): ”Att de då anvisade tillgångar borde blifva till ändamålen använde på det sätt, som, med afseende på nationens ställning och knappa tillgångar, kunde pröfvas ledande lill försvarsanstalternas upprätthållande och förstärkning, samt möjligaste inskränkning i kostnaderne”; och yrkade, ”att Konungen måtte täckas, för hvad i en eller annan del af den militära omfattningen i öfrigt kunde finnas nödigt, söka tillgång inom de redan varande anslagen”. Man finner således R.
De lokaler, som i sådant afseende nu blifvit föreslagna, äro dels en å Kungsholmen belägen egendom, bestående af lägenheterne Hedvigsberg och Conradsberg, dels ock Ulriksdals kungsgård. Hvad den sednare lokalen angår, har Utskottet, som inhemtat, att Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt beslut den 5 Juni 1849, förordnat, att, efter invalid-korpsens upplösning, de af denna korps der begagnade byggnader skulle till Ståthållare-Embetet å Ulriksdals slott öfverlemnas, funnit att, om äfven denna lokal finge för ändamålet begagnas, ett hospital derstädes, i följd af sin aflägsenhet från de större sjukvårdsanstalterna i liufvudstaden, icke blifver så lätt, som önskligt vore, tillgängligt för de unga läkare, hvilka genomgå lärokurser vid dessa anstalter och jemväl böra lemnäs tillfälle till erhållande af undervisning vid det nya hos Bih. till R. St. För öfrigt torde icke heller genom inrättningens förläggande å Ulriksdal någon betydlig minskning i kostnaden kunna beredas, i anseende dertill, att de erforderliga byggnaderna utan tvifvel måste efter annan plan från grunden uppföras. Den af Kongl. Maj:t föreslagna lokal å Kungsholmen eger deremot det företräde att vara belägen i närmaste granskap af Stockholms fleste större sjukvårds-inrättninr gar, så att, om det nya hospitalet der förläggas, nyssnämnde förmån af ett lättadt tillfälle för den unge läkaren till åtnjutande af undervisning i de sinnessjukes behandling vinnes, utom fördelen af vetenskaplig kontroll å inrättningen; och då denna lokal för öfrigt förenar de vilkor, som vid en kuroch vård-anstalt för sinnessjuke erfordras, såsom ett vackert och sundt läge, tillräckligt utrymme för de sinnessjukes vistande i fria luften samt sysselsättande med trädgårdsodling och landtbruk m. m., synes ock denna plats vara för en dylik anläggning särdeles passande. Utskottet anser sig derföre böra understödja Kongl.
Ex Protocollo J. U. Ahnqvist. O y S. D.> Återremitterades Constitutions Utskottets Memorial rörande tillstyrkta förändringar i Tryckfrihets-Uagen ; samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets Betänkande om Båtsmans-fördubblingens å« terställande. Ut supra. Ex Protocollo J. U, Almqvist. g, X), Upplästes å nyo Constitutions-Utskottets sedan den 14 dennes på bordet hvilande Me. morial , innehållande; 1:0 förslag till en ny §. att införas imellan 37 och 38 §• §• Regeringsformen; 2:0 förslag till ett tillägg vid slutet af 60 §. Regeringsformen; 3:0 förslag till tillägg uti Riksdags Ordningens 46 och 56 §. §. 4:0 »37<» Den 16 Juli. 4'o hemställan örn möjligheten att vid nästa Riksdag afskaffa Jury. Ucli som emot dessa Memorial inga anmärkningar gjordes, alltså skulle de samma jemlikt Regeringsformens 56 §. till afgöran de vid nästa Riksdag uppskjutas, Ut supra. Ex Protocollo J. U. Salmqvist. Uppläst hos Högloft. Ridd, och Ad. den 16 juli. Hogvörd. Prest-Stånde: den 14 VäHofi. Borgare-Ståndet den 14 Hedetv. Bonde . Ståndet den 14 Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch Oeconowie - Utskotts Betänkande, i anledning af Kongl. Majas den 24 sist). Maj ineddelta Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständerangående de af Hedervärda * Bonde-Ståndet» vid åtskilliga Riksdagar , gjorda underdåniga ansökningar, om förändrade bestämmelser i afseende pä leverer ingen af hö och halm.
OELL Ull NnrrlfiininriQ tillverkas a l l a slags Herro. Damtyger s a m t Konstväfnader 1 starka och vackra kvalitéer. r (&lt;) " (!&gt; du märkt, vid öppna fönW sterkarmar, när utanför en yster barnflock larmar och lärkan sjunger sina visor gladt, hur dock din själ, fast höljd i sorgens natt, mot ljusa rymder sträcker sina armar frän dyster graf, som gömt din bästa skatt? Säg, du en begråter, vän hvars like aldrig dig skall skänkas hur dock en ljusning midt i mörkret hur öfver dödens skiiggor blicken blott hoppets vinge du ej sjunka blott viljans stål för ödets slag ej åter, röjs, höjs, låter, böis? har du märkt, när Säg, har du märkt, när den, som bland de kära dig kärast var, gått bort, hur dock helt •nära han tyckes dig, hur klart du ser hans bild, hur dock hans ande ej är från dig skild, men upp mot skyn dig i sin fetmn tycks bära, som dagen ljus, som natten huld mild? och Lotten uon Krœmer. En öfverraskning. Skiss för Idun af G-eorges M o r n y. P et var fullt m e d folk på 3-båten till V a x h o l m; man trängdes o c h knuffades för att k o m m a upp på akterdäck o c h sökte göra sig så liten som möjligt på sin knappt tillmätta plats. Där k o m kunglig sekter Nyberg i sista minuten. — Fru G r ö n nickade helt vänligt till h o n o m och gjorde ett tecken, att där fanns plats bredvid henne; bara de kunde få tjocke assessor Arvidsson att maka åt sig en smula. Kunglig sektern följde gladt denna anvisning och låtsades ej märka assessorns vresiga min öfver att denne fått förpassa sina paket under soffan. » Hvart bär det af för lilla frun? — Jaså, det var sant, er man berättade j u härom dagen, att ni hyrt på V a x h o l m i sommar. H u r trifs ni därute? » » Alldeles utmärkt, där är så vackert o c h luften är så hälsosam för barnen.
Uti ett ytterligare mom. säges dock, att de ägare eller innehafvare af jord, som sjelfva densamma bruka och således icke hafva hos sig anställde rättare, skola ifrån den för rättare stadgade bevilln. vara befriade. Som vanligen vid tillämpningen af denna §, i de fall då af ägare till gårdar om 2 mantal och derutöfver rättare och inspektörer icke uppgifvas, svårighet möter att få utredt huruvida ägarne sjelfva ”bruka” jorden, så synes mig, som vore rättast att denna § erhöll följande lydelse, hvilket jag får föreslå, nemi.: Vid hvarje under gemensamt bruk varande egendom om 2 lill 4 mantal skall bevilln. påföras för rättare med 1 r:dr 24 sk. b:eo, men när egendomen stiger utöfver 4 mantal för inspektor uti någon af ofvanstående 8 klasser. Bevilln:s-förordn:s 55 § stadgar att rösterne vid val till ledamöter uti taxeriugs-comité å landet skall beräknas efter förmedladt hemmantal; men då genom K. M:s förnyade förordn. om sockenstämmor i riket en annan röstberäkning dervid ifrågakommer, så anser jag, i anledn. så väl deraf, att likhet bör äga rum vid omröstning i sockenstämma, antingen ett eller annat mål der föredrages, som ock att hvarje uti sockenstämma röstberättigad bör äga samma rätt åtminstone till deltagande uti Svenska folkets urgamla rätt att sig sjelf beskatta, han må vara ägare af jord eller handtverkare eller tjensteman, det ifrågavar, § bör erhålla följande lydelse, den jag får föreslå, nemi.: Skulle församlingen utan omröstning ej kunna förena sig om ledamöter, anställes af de närvar, ordentligt val, hvarvid rösterna i.i' 196 Den 15 December f. m. beräknas efter samma grund, som vid sockenstämma i allmänhet år föreskrifvet.
d i han föreslar eifterin&amp;let, den, f6r h \; ilken ' sjelfvr den skarpsynte; ch frisinnde dokto&lt; böjer sig: hlen skall ock&amp; allininheten och kritiken göra sig solidarisk med dem? Skola ocksa vi, som hylla den gnindsats om mannens och o \ innans likstilliehet inför moralen. hrilkcn str5f \ .ar att komma till ~enoin1) rott i n i i t h m inedvetande skola ockd vi böja oss för den oriiuClrdiea i&gt;rincii&gt;eii och klandra ' I ' hora, i stillet att klandra r ro to kollsekreterai&amp;, ' h&amp;ens förvända rätt .. liegre; ip allena uppstält hindret för de ungas lycka? Vi kunna icke tro, att rar l ' eatervän, om han sett saken fran denna sida, velat g5 in h.ïrp %. Att för öfrigt de nngas lycka fraiiihalles sisom 19ngt niera tryggad genoiii ' I ' horas handlings-. siitt, hvilket uppkallar deras viljekraft och arbetsmod, än den skulle varit under hsgnet af en moders lugn och en lysande stPllning, som gjort hvarje sjelfanstrhgning öherfiödig, det är ett vackert drag af furtn, som visar hur djupt hon fattat sitt ämne. 1) ct Yr ock&amp; för den ensam Iemnade modern en tröst, som mildrar intryket af hennes eljest allt tör hhda öde. Vi hafs härined i korthet frainhAllit de olika uppfattningar, som delat % .. kScIarnc af fru Agrells rEnmn8 i tvänne litger. Men det finnes h n u en tredje, on1 ock fitaligt ddant.
(Plötsligt förtroligt.) när man är en rangerad karl och har ... modifierat sig... så kommer de andra och sticker en det i näsan: en aldrig, med mindre man rent ut förklarar sig för de andra. Och det jag ber er hvem vill nu »konsekvent,» säger de, »konsekvent!» Och de släpper ta den risken? Det kan fan vara konsekvent, när man är femtio år! Det är mot naturens ordning, säger ordning! jag... Men tror någon, att politiken respekterar naturens (Hans ännu vid kaminen. Katrine samtalar vid bordet, lutad öfver tidningar och tidskrifter, med fru Schwarts-Hansen.) 65 EMILIE (höfligt). misstag taga fel om sig själf. Jag tror till exempel absolut, att herr fabrikören från början bättre hade ägnat sig för det härskande partiet. SCHWARTS-HANSEN Naturligtvis kan man ofta i sin ungdom begå ett (glad, ännu förtroligare). skall vänja sig af med att dra' växlar på framtiden. Just så för det härskande det solida. Man Det det jag försäkrar er fröken, jag talar som en gammal affärsman det betalar sig icke. Det är spekulation, svindel, rent af... Och jag personligen, jag är nu till den grad för det solida, att jag inte ens kan tåla den oskyldigaste förfalskning eller efterlikning i mitt hus. Det vill säga litet »elektro» till större middagar. Jag ber er, hvad skulle det göra: en eller annan sked eller gaffel det är det sannerligen ingen som märker, när de ha fått ett par glas vin, som för resten inte heller behöfver att vara af första sort bara det är nog. Nej, det solida det säger Kally också. Silke allt igenom om det så är skjortan! Man känner igen en gentleman på underkläderna, det säger Kally också. Jag får säga, att mitt... (Drager och halar i ärmlinningen under manschetten.) Nå, nu har den krupit upp, som vanligt det kan också vara detsamma men jag försäkrar er, fröken, det är det finaste man får i den branchen... Men det var egentligen det, jag ville säga man inbillar sig ju alltid strax, när man kastar sig in i oppositionen, att den skall komma till makten. Man har varit i England, man läser »Times», man
Denna princip godkändes al Lag-kommittéen i förslag till allmän civil lag, Byggningabalken 5 kap., och i öfverensstämmelse härmed afgaf Kongl. Majit till Rikets år 1828 församlade Ständer Nådig Proposition med förslag till ny stängsellag, som hvilade på följande hufvudgrunder: att den som stänga ville, egde dertill vitsord, såvida egogränsen vore lagligen bestämd eller erkänd, men att delegare, som lågo i tegskifte, icke egde att stängsel emot hvarandra fordra; att egare af skogseller betesmark, som mot åker, äng eller odlingsbar mark gränsade, skulle vara pligtig att i hägnaden deltaga; samt att delmngsgrunden skulle bestämmas, hvarken efter hemmantal eller egorymd, på sätt nu stadgadt är, utan att der egor af enahanda beskaffenhet, vare sig åker, äng, skog eller betesmark, möta hvarandra, borde delegarne å ömse sidor, till hälften hvardera, fullgöra stängselskyldigheten; men att deremot då åker, äng eller vid laga skifte såsom inrösningsjord beräknad odlingsbar mark möter skogseller betesmark. borde den sednares innehafvare endast till en tredje del i stängseln deltaga. Uti underdånig skrifvelse den 19 Augusti 1829 anmälde Rikets Ständer, att de, efter öfvervägande af de anmärkningar och yttranden, som, vid föredragning till remiss af den Kongl. Propositionen, blifvit inom Riks-stånden framställda, så väl Sammans:.
Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om den förändring i berörde SeglationsOrdnings föreskrift, att Skepparen väl med sin enskilda egendom må vara Kongl. Maj;t och Kronan ansvarig för det begångna felet, men godsägaren derjemte förpligtas, efter inhändigandet af Connoissementet genast till Tullkammaren i Orten, dit varan är destinerad, afgifva Förteckning å det gods, han roed någon Sk ppare väntar; eller ock i händelse Skepparen möjligen anlände före Connoissementet, och sådan försummelse skulle yppas, hvarom nu är fråga, godsägaren då må edeligen få styrka sin oskuld, derest han ej med andra lagliga bevis kan densamma ådagalägga. Hvilket dock Utskottet till Riksens Höglofl. Ständers eget upplysta ompröfvande öfverlemnar. Stockholm den 4 Mars 18x8. 3i6 Eesv. a&Ji Ekon• Utsk.. Betclnkanden. Riksens Högloft. Ständers Allmänna Besvärsoch EkonomiUbskotts Utlåtande i anleda ning ak väckt fråga om medels vidtagande till Laxens hämmande och inländska Fabrikernas upphjelpande. TT. ti Memorial, sorn från Hedervärda BondeStåndet blifvit hit remitteradt, har Riksdagsmannen från Christianstads Län, Per Nilsson, anfört: att ibland de ämnen, som vid nu varande Riksmöte i synnerhet böra fästa hvarje mans uppmärksamhet, är det, att utfinna och vidtaga medel till luxens hämmande och våra fabrikers upphjelpande. I anledning häraf, och då den i Rikets Penningeverk uppstådda allmänna förlägenhet hufvudsakligen, en. ligt hans tanka, härrör af undervigten i Handeln, samt då till dess upphjelpande några andra och kraftigare medel icke lära finnas, än våra egna Producters förökande och föi ädlande, hvilket endast genom fabriker kan åstadkommas, har han hemställt: att, till fabrikernas och andra inhemska Näringars upphjelpande, förbud måtte utfärdas mot införandet och begagnandet af alla sådana utländska varor, hvilka här kunna tillverkas, äfvensom att
Utdrag af prorscsllct, hället hos Hederwärda Bonde-Ttandec wid Urtima Riks» dagen i Orebro 9 Julii 1812. S.D-8öredrogos och af Bonde-Ståndet bifollos Allmänna Besivärsoch Ekonomie-Utffottets den 6 dennes pä Bordel lagde Beränkanden, angående: 1:0. Alla Ekonomiska Stadgars och Besluts införande i Tidningarne. 2:0. Handhafwande af de, angående Judarnes Handelsrättigheter, utkomne Författningar. z:o. Förbättring af Hamnen wid Staden Falkenberg. 4:0. Inrättande af Hushälls-Nämd i Landsvrterne 5:0. CaffLhuSoch Näringsidkares besökande af Marknader. Fyrbakars inrättande pä Holmön widdén sä kallade Qwarken och wid Östergarns Holme pa Gottland. Ut supra. Bx krotocollo, O. Brinkman. Utdrag af prstocsllet, hället hos Heder, wända Bonde Stander wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Julli 1812. S-D. 8öredrogos och biföllos Stats-Utskottets, sedan den 6 dennes pä Bordet hwilande Belänkan den, angående: no. Förhöjning i Postskjuts-legan. 2:0. Förfäljningsfättet af den till fromma Stiftelser ansiagne Kronotionde Spannemälen. z:o. Medel att skaffa hem utrikes wistande Sjöfolk; och 4:0. Anslag af Statsmedel för befordran af kunskapen om Sweriges Statistik. Ut supra. kx krotocollo, 6. Brinkman. Utdrag af prstocsllet, hältet hos Hedec» wärda Bonde-Gtändet wid Urtima Riksdag i Örebro den 9 Julli 1312.
Konungen har i Nåder föreslagit, och StatsUtskottet har tillstyrkt, att vid pass en åttondedel skall af Staten ständigt underhållas, och en annan åttondedel genom conlracter med Rusthållare tillhandahållas under exercis-tiderne. Yid ett krig kunna då hästar finnas för en fjerdedel af behofvet, och mindre bör väl ej vara i beredskap i Sverige, som saknar tillgång på brukbara hästar för Artilleri vapnet. Kostnaden för Staten blir den minsta möjliga genom dessa contracter. Hvad åter hästarne för öfningen angår, så är beräkningen gjord för halfva antalet af exercisbatterier. Artilleristen kan ändå ej få i manöver mera än 3o timmars öfning, och likväl beror på manövern ofta vapnets ära och batteriets räddning. I afseende på enskilda ridningen, som utgör ett af hufvud-elementerne för FältArtilleriets danande; så t Den 21 Maji e. m. 211 om man än förbiser, att större delen af häslarne måste vara på bete under 2:ne månader af året, och antager, alt hvar häst går hvarannan dag, får hvar karl likväl ej rida mera än i5 timmar om året, och då äro ej recruter och mnladretter serskildt beräknade. Jäg tillstyrker således bifall till hvad StatsUtskoltet i detta afseende föreslagit. Hvad åter Staben angår, så önskar Grefven förut utredt, hvarföre en Arti 11 er i Stab skall finnas, förrän anslag beviljas densamma. Om man än ej antager beliofvet af denna som ett axiom, blir det dock ej svårt för StatsUtskottet att bevisa det. Artilleriets Befälhafvare behöfver väl några Tjenstemän sig till biträde. Slutligen finge han annars sjelf göra ritningar och förrätta renskrifning. Här är föröfrigt ingenting annat föreslaget, än att de summor, som redan förut utgått, skola på Stat uppföras. I afseende på de 4oo R:dr, som äro anslagne för tvenne Officerare, hvilka hafva befattning med materielen, har Konungen funnit behofvet deraf redan 1826. Ändamålet var, att genom tillgång på i de teckniska ämnena kunnige