Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ånyo Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottens den 4 dennes under N:o 5()2 afgifne, samt denia dejrpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga proposition, rörande dels inrättande af ett Allmänt Arbetsoch CofrectionsHus här i Staden, dels anslag af löner och arfvoden för Fång-Predikanter och Vakt - betjente. Herr Mannerstara, Johan: Ehnru ogerna jag så nära Riksdagens slut yrkar återremiss, i synnerhet då fråga är om att bespara en utgift för Slaten, kali jag ej underlåta, att fasta Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på vigten af förevarande ämne. Vid omarbetande af strafflagar ne är del eu stor och vigtig fråga, i hvilka fall så kallade corrections - straff böra användas, och huru vidsträckt Correclions-Inrättningen i följd deraf bör blifva. Men det är ej endast delta ändamål, utan äfven det närvarande hidäolvet, att sörja lör samhällets säkerhet ir>* Den 15 November k-na, sorn påkallar förbättring af Correclions-hnsens inrättning. I följd af närvarande för-» fattningar måste personer dagligen dömas till Corrections-hus. Deras antal går redan om jag rätt minnes lill 7 å 800 personer, oell detta antal snarare ökas än minskas. En af lmfvud-orsakerne dertill är, att våra Corrections-ims ej äro ändamåls-enligt inrättade. Orsakerne härtill åter äro många; somlige ligga nli sjelfva planen för dem,' andra i de ställen man valt till dessa inrättningar. Jag tror, att nästan det enda sättet, att i Sverige möjeligen tillvägabringa ett ändamålsenligt corrections-hus, vore att anlägga det i hufvudstaden. Der kunde man säkrast påräkna en Direction, som af nit för saken och menniskokärlek åtog sig uppsigtcn öfver denria inrättning. En sådan kan svårligen utses för de Corrections-hus, som äro belägne i aflägsna landsorter.
Likasom man till vissa löner har indelat de ordinarie inkomsterna, så är det ingenting som hindrar, att man lill vissa ändamål kan indela de inkomster, som inflyta från vissa bevilln.-r, men då har också, på sätt jag förut nämnt, StatsUtsk. deltagit uti upgörandet af förslaget till en sådan indelning, och bevillningen har derföre icke uphört att vara en 5* C8 Den 28 Oktober f. m. tillskotts-afgift till statsbehofvens fyllande, ehuru den deraf influtna inkomsten har blifvit använd på det ena eller andra sättet, dervid dispositionen tillvägagålt på samma sätt,' som för Statens inkomster i allmänhet. Utom dessa båda slag af skatter, grundskatter och bevilln:r, finnes äfven ett 3:dje slag, nemi. kommunal-afgifter. Hvad dessa eiler koramunal-afgiterna beträffar, kan hvarken den siste värde talaren eller någon annan neka, alt det måste vara R. Sl:s rättighet att tillsammans med Konungen bestämma de afgifter, hvilka skola till kommunerna utgå. Nu har den siste talaren sjelf upgifvit, alt i vissa fall Konungen jemväl ensam kan bestämma sådana afgifter, och han har till och med framställt huruledes Konungen, på begäran af vissa städer, ålagt bränvinsförsäljarne derstädes afgifter fullkomligt motsvarande den nu ifrågavande. Skulle det då vara något så orimligt, att R. St. tillsammans med Konungen skulle kunna bestämma dem? Skulle väl den siste värde talaren eller någon annan kunna neka, att det är Konungens och R. St:s gemensamma rättighet att stifta en kommunal-lag, som till vissa ändamål anslår de afgifter, sorn af kommunerna sjelfva enl. densamma skola erläggas? Skall man väl kunna påstå, att t. ex. stiftandet af faltigvårds-förordntn, hvilken innefattar bestämmelser om erläggande af en personlig afgift, är beroende af alla 4 Ståndens beslut?
Distilleringspanna, sorn uli § 23 omförmäles, bör mätas och stämplas, i likhet med hvad om enkel bränvinsrcdskap stadgadt är. Art. Om anmälan af redskap för bränvins tillverkning eller distillering. § 33. Vid mantalsoch skattskrifningen bör all bränviustillverkningsoch distilleringsredskap, som då icke är till begagnande anmäld, årligen uppgifvas till beskaffenhet äfvensom pannerymd, om sådan åsatt är, tillika med stället, der redskapen finnes. Öfvergår redskap till annan innehafvare, eller varder den eljest från stället flyttad, bör i förra fället den, som redskapen öfverlåtit, och uti det sednare den, som låtit flyttningen verkställa, inom 8 dagar derefter sådant skriftligen anmäla i stad hos Magistraten, och å landet hos närmaste Kronobetjent, hvilken skall anmälningsskriften till Häradsskrifvare!! öfverlemna inom 8 dagar sedan den inkommit. Då redskapen öfvergått lill annan innehafvare, biir denne jemväl uppgifvas. Anmälan, som nu sagd är, vare dock ej uödig, då redskap förflyttas till dens verkstad, som sådan förfärdigar. Öfver uppgifter, som göras enligt 1 mom. i denna §., skall mantalsoch skattskrifva^ inom 14 dagar från mantalsoch skattskrifningarnes slut till Kongl. Majlis Befallningshafvande insända socknevis upprättade förteckningar. De skriftliga anmälningar, sorn enligt 2 mom. till Magistrat och Häradsskrifvare inkomma, skola inom 8 dagar derefter till Kongl. Maj:ls Befallningshafvande insändas. § 34. Af de uppgifter, sorn enligt föreskrifterna i denna artikel till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande inkomma, letnne han vederbörande Kronobeljente och Tillsyningsman erforderlig del. Art. Om försegling af redskap för bränvins tillverkning eller distillering. § 35.
Bonde-ståndet väckta motioner i omförmälda ämnen blifvit remitterade, nemligen: l:o Af riksdagsfullmäktigen Petter Mårtensson från Jönköpings län, som fästat uppmärksamheten dels derå, att Småland blifvit hårdare roteradt än andra 8 Staissamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskoltens Utlåtande, N:o 27. delar af riket, till följd af den omständighet, att provinsen fordom varit gränseort och således mera än rikets andra provinser utsatt för fiendtliga anfall, samt dels å den ojemnhet, som förekomme i roteringstungan, och som vore en följd deraf, att hemmantals-räntan, hvilken vid pass hundrade år före indelnings-verkets inrättande vore bestämd, blifvit, utan afseende å den förändring i värde, som hemmanen, under denna tidrymd, genom odlingar och andra förbättringar undergått, lagd till grund för roteringen; samt dels derå, att oaktadt således rustoch rotehållare blifvit genom roterings-besväret försatte uti en tryckande belägenhet, hade dock deras bördor blifvit ökade genom tid efter annan, utöfver de ursprungliga knekte-kontraktens innehåll, utkräfde prestationer, hvarigenom det nu kommit så långt, att rustoch rotehållarne mången gång icke utan svårighet skulle få sina hemman utarrenderade emot blotta förpligtelse!) för arrendatorn at ansvara för rustningseller roterings-skyldigheten; och hemställde motionären, i anseende härtill, att, inom de Småländska länen, 2:ne rotar mätte blifva sammanslagne till underhållande af en soldat och ryttaremanskapet derstädes äfven till hälften indragas; 2:o Af riksdagsfullmäktigen Gustaf Johansson från Kronobergs län, som, på hufvudsakligen enahanda grunder, som Petter Martensson åberopat, föreslagit: dels att den nuvarande »infanteri-indelningen» inom såväl Småland, som de provinser, hvilka blifvit lika hårdt eller hårdare roterade, måtte upphäfvas, samt en ny indelning, efter förmedladt hemmantal, med 2% mantal till hvarje soldatrote, verkställas, och dels, att tjenstbara soldater för de rotar, som genom den nya regleringen skulle indragas, måtte anses icke allenast berättigade, utan äfven skyldige, att antaga transport till andra rotar, i den mån ledigheter, genom kassation eller dödsfall, kunde inträffa, och att soldaten under tiden, från den dag hans tjenstgörings-skyldighet upphörde, borde, med frånträdande af betingade förmåner i öfrigt, åtnöjas med rättigheten, att bruka och begagna torpet, samt att denna sistnämnda rättighet icke i något fall, eller för någon person,
För den nya räkne-enheten antog Ståndet benämningen Riksdaler Courant. 6:0, tillstyrkandet, att Riksdalern må indelas i 48 skillingar, och hvarje skilling i 4 styfver, samt att skillingens indelning i runstycken, i följd deraf, måtte upphöra: Bifölls; 7:o, uppgjordt förslag till förändradt myntsystem, dervid förekommo följande punkter: l:o, angående allmänna räkningssättet i handel och vandel, samt vid bokföring, (morn. litt. a., b., c. och d.): Godkändes, med tillägg, uti mom. litt. b., af ordet: Courant efter ordet Riksdaler; hvarjemte ett tryckfel uti mom. litt. a rättades, der det läses: myntordningen af den g Maj i83o, men bör vara: myntordningen af den g Maj 1835; 2-o, angående silfvermyntet, (A., utmyntningen och R. skrot och korn): Mom. A. godkändes, med tillägg af ordet Courant efter orden Riksdaler och skillingar, der de, utan serskild bestämmelse, förekomma; äfvensom mom. B. gillades, med rättelse af ett tryckfel, i så måtto, att der läses: på 1 R:dr Silf verstycket, deraf foa — 2 skålpund, etc., men bör va ra: på JR:dr
Disconter, sedan 1804, med 900,000 R:dr Banco; och om man antager, att Banquens utelöpande Sedelstock före Realisationen utgjorde x, 100,000 R:dr, uppkommer en Summa af 17 Millioner. Tre Millioner Metalliskt Mynt ingingo i Banquens hvalf under loppet af 1808, för hvilka naturligtvis lika många Millioner i Sedlar utsläpptes i Rörelsen; men som tilläfventyi’s 3 Millioner genom Discontvinst och Banquens öfriga Revenuer amorterades ifrån RealisationsPerioden till 1808, kan man med säkerhet antaga BancoSedelstocken vid nämnde års slut till 17 Millioner. Banquens biträde till Statsverket är allmänt bekant, utgörande omkring 11 Millioner, men som detta biträde icke utgeck på en gång, och Banquen under samma tid gjorde betydliga Amortissementer, kan man antaga, att Sedelstocken uti sitt Maximum år 1810 varit omkring 25 Millioner; nu deremot är den, enligt den uppgift, man i allmänhet äger, omkring 21 Millioner, och således är o Den i5 April. 515 4 Millioner amorterade, RiksgäldsSedlar oberäknade. Sid. 8 och 9 söka Utskotten visa, att Banquen bör ej utgifva Lån, emedan genom LånSystemets utsträckning Rikets hela Capilalvärde sluteligen skulle komma att tillhöra Banquen. Denna farhåga torde vara mindre grundad, emedan Götha Canal medtager en stor del af Banquens årliga vinst, och denna vinst blifver ju mindre af FastiglietsLånen, som gifva 4 proCent, än af DiscontLån, som gifva 6, stundom 12 proCent. Likväl afstyrka Utskotten de förra och tillstyrka de sednare; men Utskotten hafva icke gynnande tänkesätt emot FastighetsÄgare, och detta är den enda punct, hvaruti de äro consequenta, ty eljest äro de föreslagne mesurerne, såsom jag längre fram skall hafva äran visa, alldeles en motsatts af de så vältaligt uttryckta grunderna.
159 Utlåtande, N.o 7g, angående vackt fråga om förändrad grund för prtestationers utgörande af Hemman, blefvo, vid nu skedd förnyad föredragning, af Preste-Siåndet bifallne. S. D. Då nu å nyo föredrogs Lagsamt Allmänna Bes varsoch Oeconornie-Utskotter.s förslag, N:o 64, till jemkning uti respective Riks Ståndens beslut, i fråga om förändrad redaction af sista punkten i 1 §. i5 Cap. Byggninga-Balken, m. m, blef detsamma af Preste-Ståndet, som vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut, till Handlingarne lagdt. S. D. Vid nu å nyo skedd föredragning biföllos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottens Utlåtande, N:o6i, rörande väckt fråga, att 1827 års Skiftes-stadga icke måtte tillämpas på de Enskiften, hvilka, vid Stadgans utgifvande, voro påbörjade men ännu icke hunnit fulländas ; Betänkande, N:o 62, öfver Herr von Troils, Emil, motion med förslag till Straff-Lag emot olagliga Tjenste-accorder; Förslag, N:o 63, till jemkning uti respective Riks-Ståndens beslut, rörande väckt fråga, att Rådstufvuoch Kämners-Rätter må erhålla Exemplar af utkommande Författningar, äfven som Kämners-Rätterne rnå till - l6o Prat. Utdrag deu 2i Oclober 182g. handahållas den så kallade Författnings-sam] ingen. S. D. Biföllos, vid förnyad föredragning, Statssamt Allmänna Besvärs-och OeconomieUtskottenB Utlåtanden : N:o 73, angående yrkadt behof af lindring eller understöd för Rotehållare inom Jemtland J
LogUtskottets Betänkande N:o 89. s3 A) Att den af Lag-(Jtskottet vid sistlitlne Riksdag föreslagna redaction af 21 Cap. RättegångsBalken nu må antagas, med hänvisning i 7 §. ej till Gode Män , utan till Serskild Nämnd, om hvars organisation LagCornitin uppgjort ett förslag , hvilket genast borde, såsom en senare afdelning, i nyssnämnde Cupitel införas och blifva gällande, 5:o Af Petter Andersson är yrkadt , att Lagmansrätterne matte indragas, helst erfarenheten redan länge vitsordat skadligheten af denna domstols-inrättning , hvilken endast bereder långsamhet och ökade rättegångsomkostnader, serdeles i skuldfordringsmål oell jurdatvister; men, i händelse Lagmansrätterne, det oaktadt, ansåges böra bibehållas, föresloge Mottonairen , såsom alternativ, den förändring i rättegångs-ordningen, att skuld fordningsmål må genom besvär fullföljas i Hofrätt, eller, om detta ej kunde ske, åtminstone doms fullgörande stadgas såsom vilkor för vads fullföljande hos Lagmansrätt, i skuldfordningsmål och jordatvister. Och har Motionairen tillika fästat uppmärksamhet på olägenheterna af vad till Lagmansrätt i frågor om husesynen å boställen, enär under den längre tid , sorn ej sällan förflyter, innan vadet fullföljes, de besigtigade husen kunna betydligen försämras och tvisten derigenom få ett föiändradt skick, 94 LagUtskottets Betänkande N:o 89. 4:0. Nils Persson har jemväl yrkat, atti utan vidare afbidan på det nya Lagförslagets gillande och stadfästelse, Lagmansrätttrne mätte, såsom icke medförande ringaste fördel, men deremot mycken skada för verklige rättsökande, så fort möjligtvis ske kan, in dragas, och] de derstädes hvilande oafgjord? mål till Hofrätternes handläggning försändas, i enlighet med hvad vid reducerandet, af Bergsoch Commerce-Collegierncs Justitise-fördelningar blifvit iakttaget. 5:0.
Hvad särskildt landet beträffar, anser jag, att om man för bränvins-försäljningen derstädes ansett nödigt att bestämma ett annat skatteår än det vanliga, det hade varit bättre att låta detta år börja d. 14 Mars än d. 1 Nov., enär flyttningstiden pä landet ur och i hus mycket oftare sker om våren än på hösten. När man dessutom vet, att det knappast är tänkbart, all den, som förvärfva! sig rättighet att försälja bränvin, icke förut varit betänkt uppå att förse sig med tjenlig lägenhet för rörelsens idkande, och dertill kommer, att det sällan eiler aldrig finnes någon lägenhet å landet, hvarmed icke något jordstycke, om äfven endast en kåltäppa, är förenadt, så att tillträdet deraf merändels sker vid den laga flyttningen eller d. 14 Mars, måste man ju taga för gifvet att krögaren redan på förhand bestämt stället, der han kommer att bedrifva sin rörelse, hvaraf följer, att han icke har någon fördel deraf, att ett särskildt försäljningsär i afseende å hans näring bestämmes. Jag förblifver således vid min åsigt, att det är aldeles öfverflödigt att lagstifta i delta fall och att R. o. Ad. således handlat riktigast, då Ståndet helt enkelt afslog denna § utan att sälta någon annan i stället. Frih. Raab: Jag kan icke godkänna de motiver, hvaruppå Gr. Lagerbjelke stödjer sin åsigt i denna fråga. Han har sagt, att det icke gör något till saken, att i en föreg:de § stadgas, It den, som vill idka krogrörelse, skall anmäla sig inom Mars uånad det år, rörelsen skall börjas, enär saken hjelpes dermed, tt krögaren får idka sin rörelse under någon tid af det ena ret och fortsätta dermed hela det andra året. För det första "r jag erinra derom, att det icke ens är autydt, att meningen kulle vara den, att näringen skall börja i slutet af året, så att ian i detta afseende måste förutsätta en stor gissningsförmåga os dem, som komma att tillämpa författningen.
Bönder Ståndets Ledam. vägnar Mils Månsson.' M. M. Rosbeck. Utdrag af Protocollet, hullet uti Rik* sens Håglöf. Ständers Allmänna Besvärsoch Occonomie-Utskotts Andra Beredning y Tisdagen d. 2 Maj 1 815, S. D. Företag Beredningen till afgörande Herr Rådmannen G. Kjellanders Memorial, angående skyldigheten att deltaga i byggande och underhållande äf Ecclesiastique - Hus i Städerna; oci* stadnade Beredningens fleste ledamöter uti det Beslut, att, jemlikt föreskriften i i!4§. af 1809 års Regeringsform, det icke vore Utskottet tillständigt att föreslå någon slags förklaring, hvar. igenom Privilegierna skulle kunna gifvas en utöfvar - *44 Den II Maj. öfver ordalydelsen sträckt tillämpning i afseendé på ifrågavarande byggnads-sky ldighets fullgörande. Herr Handelsmannen Lundberg, som utidetta Beslut äfven instämde, trodde sig likväl skyldig tillkännagifva, huruledes han ansåg bade med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att si väl Höglofl. Ridderskapet och Adeln som Högvördiga Prest-Ståndet borde uti dessa byggnaderdel» taga; men Herr Borgmästaren Hook anförde: att som Rådmannen Kjellander, uti dess Memorial endast begärt förklaring Öfver Författningarna, huruvida Höglofl. Ridderskapet och Adeln samt Högvördiga Prest-Ståndet böra deltaga, för sina Hus i Städerna, lika med öfriga Invånare i jemkad proportion, uti alla de publiqua Byggnader, Städerna åligga att uppbygga och underhålla; si ansåg Herr Borgmästaren Beredningen nu otvifvelaktig! böra sig utlåta, om och huruvida Kongl. Maj ts Nådiga Kungörelse, angående de förändringar och jemkningar uti Rilds-Ståndens innehafvande Privilegier, förmåner, rättigheter och friheter, hvarom Riksens Ständer vid 1810 års Riksdag sig emellan öfverenskommo, äfven synes innefatta denna Ridderskapet och Adeln samt Presterskapet, i dess tanka, tillhörande förbindelse
Jag vet af egen erfarenhet, huru vårdslöse förmyndare i allmänhet äro i detta fall, ty dels af en Härads-Rätt, dels af en Hof-Rätt har jag fått mig uppdragne arne förmynderskap, dem andre personer, före mig, flere år innehaft utan alt redogöra, och de skulle säkerligen icke eller någonsin gjort det, förr än myndlingarne uppnått myndiga år, så framt icke Den 7 Maji e. m. a33 ombyte af förmyndare skett. Jag anhåller om återremiss af Betänkandet. Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef Lag-Utskottets förevarande Betänkande, på.grund af de dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt. Föredrogs å nyo Lag.Utskottets den a sistl. April under N:o 47 aflåtne, och den 6 i samma månad e. m. på bordet lagde, Betänkande öfver gjorde förslag till stadganden, hvarigenom må förekommas, alt personer, som uppnått myndighets-ålder, men ändock blifvit under förmyndare ställde, under detta omyndighets-tiiistånd ådraga sig gäld. Grefve Snoilskyj JVilSj hade inlemnat följande, sorn upplästes: Höglofl. Lag-Utskottet har uti Betänkande under N:o 47» afstyrkt de af Herr Bo Christian Roos och Riksdagsmannen från Calmar Län Petter Pettersson väckta Motioner, hvilka i den del sammanstämma, att deruti yrkas, det förmyndare för till myndig ålder kommen person måtte förpliktas årligen kungöra hans omyndighetstiiistånd, hvarjemte Petter Pettersson mera a34 Den 7 Ma j i e. m. omständligt föreslagit sättet hvarpå ett sådant kungörande borde verkställas för att motsvara ändamålet, samt den påföljd som åsidosättandat deraf skulle medföra. De grunder Höglofl.
Emellertid är det allmänt bekant, hurusom öfver allt upstått en sk i Idta läro-anstalter, hvilka för föräldrar och målsmän varit serdeles betungande, när de måst anlita dem för att bereda ynglingarne inträde vid Carlberg, emedan 2:dra klassen der fordrar högre och andra kunskaper, än dem de allmänna skolorna vanligen bibringa ynglingar vid denna ålder. Det är således genom erfarenheten uppenbarligen ådagalagdt, att icke ens de förberedande kunskaper, som fordras för inträde i KrigsAkademiens nuvarrde första klass, kunna, i behörig tid, meddelas i lärdomsskolorna, och så länge detta förhållande qvarstår, lära väl ock de lägre klasserna vid Carlberg böra bibehållas. Skulle likväl en sådan indragning ske, så upkommer derigenom en ekonomisk vinst endast af 4000 R:dr årligen. Hufvudsaken är, att det finnes en tillämpningsskola vid Carlberg och derom torde finnas blott en tanke. Det finnes intet civiliseradt land i verlden utan en sådan skola, från och med Norra Amerika till och med Ryssland. I de Förenta Staterna finnes en, som är måhända den rikast doterade, emedan hon har 700,000 Floriner i årligt anslag: ehuruväl då de bildade, skicklige eleverne derifrån utgå, de ofta välja heldre andra och mera lucrativa yrken, än att ingå i Unionens krigstjenst. I Frankrike finnes sedan långliga tider tillbaka en sådan militärskola, S:t Cyr, med 500 ä 800 elever, likaså i Turin, Tyska småstalerne, i Pottsdam och äfven i Danmark och Norrige. Uti ingen af alla dessa stater och städer är militär-skolan förenad med Universitetet, oaktadt de finnas båda i samma stad såsom förhållandet är i Christiania och Köpenhamn. Jag vill icke uptaga E. och Ad:s tid med beskrifning öfver omöjligheten att inrätta en fakultet vid Universiteterne under namn af MilitärFakultet, hvilken skulle ersätta KrigsAkademien och lemna undervisning i sättet att föra bajonetten. En sådan inrättning eller fakultet vid Universiteterne är otänkbar. Detta är så mycket tydligare, som krigskonsten är en konst och icke en vetenskap.
Sedan han återstälts från sin blessyr, lemnade han för en tid Frankrike, och man visste ej med säkerhet, hvart han begifvit sig. » Hvar är Boulanger? » var då den stående frågan. Han sades hafva rest till Sverige, men här i landet såg man ej till honom. Det förmodades också, att hao rest till Ryssland, och det låter åtminstone ej så otroligt, att han det gjort. Den 27 juni, då tyska riksdagen öppnades, höll kejsar Wilhelm II sitt första trontal, till hvilket man lyssnade med spändt intresse. Det proklamerade fred, men en till tänderna väpnadfred. » Kejsaren vill hålla fred med alla. Kärleken till hären Bkall aldrig fresta honom att förspilla fredens upprätthållande, såvida icke kriget framtvingas genom angrepp på riket eller dess bundsförvandter. Hären skall garantera freden och, såvida freden brytes, tillkämpa sig den med ära ». Bland bundsförvand-terna framhölls särskildt Österrike och Ryssland; England och Frankrike omnämndes icke. Eder trontalets uppläsande tryckte kejsaren Bismarcks hand, och denne kysste kejsarens. Man har trott sig veta, att kqjsarförbundets återupprättande på fast grundval isynnerhet ligger Wilhelm II om hjertat; nog aer han äfven rätt gerna, att detta förbund hädanefter mer ut-prägladt verkar i » den heliga alliansens » anda. Det var väl ej blott för att skingra den (tfupa sorg öfver faderns nyss timade frånfälle, som han i juli mänad började sina visitresor till de främmande hofven. Att det ryska först besöktes (19 juli) sätter man i sammanhang med politiska aftal, hvilkas innebörd det blir framtiden förbehållet att afslöja. Besöket i Stockholm (26 juli) med all dervid utvecklad militärståt och andra högtidligheter, som ännu äro i friskt minne, viBar huru fullständigt Sverige nu » ändrat signaler » gentemot Tyskland. Om synnerligen kordialt förhållande mellan de båda hofven synes vitna, att den samtidigt födde och här i Stockholm så grundligt kanonsaluterade kejsar-prinsen fick idel svenska namn.