Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Omsorgen för allmänna undervisningen och uppfostran, Ecclesiastique-verket och fattigvården vare alltid en särskild Person uppdragen med säte och stämma i Stats-Rådet för de mål, som till dess befattning höra. Ej må Fader och Son, eller två Bröder, på en gång vara ständige Ledamöter af Stats-Rådet. 6 §. Stats-Secreterare bibehålles för alla de förvaltningsgrenar, hvilka ingen särskild Minister fått sig uppdragne; och äge i sådant fall säte och stämma i Stats-Rådet för de mål, som till deras befattning höra. Hvarje Stats-Minister eller Stats-Secreterare, då han af laga förfall hindras att målens föredragning inför Konungen öfvervara, företrädes af det Stats-Råd eller den Bilaga A till Mern. N:o 14. 497 Person, som Konungen dertill utser, hvilken enahanda ansvar åligge. 7 §. Konungen låte uti Stats-Rådet sig föredragas och afgöre der alla Regerings-Ärender, utom de Ministeriella, eller dem som angå Rikets förhållanden till främmande Magter, samt Commandomål, hvarmed förstås sådane, som Konungen i egenskap af Högste Befälhafvare öfver Krigsmagten till Lands och Sjös omedelbarligen besörjer. Till Ärendernes föredragande förordne Konungen, efter de i föregående §§ lagde grunder, Chefer för de särskilde Departementen af Konungens Canzli efter den fördelning af Ärenderne, till hvarje Departement, som Konungen finner för godt utstaka, samt en af Konungen utfärdad Canzli-Ordning kommer att bestämma. 8 §. Ej må Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver Stats-Rådet höras bör, derest icke tvänne af Stats-Rådets Ledamöter jemte den Föredragande tillstädes äro. Stats-Rådets samtelige Ledamöter, der de icke laga förfall äga, skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning, som i Stats-Rådet förekomma och Rikets Allmänna Styrelse röra. Sådana äro: frågor och förslag om nya Allmänna Författningars vidtagande; om upphäfvande och förändring af de förut gällande; om nya Allmänna Inrättningar uti särskildte Styrelsens grenar, med flere af dylik beskaffenhet. 9 §.
Memorial, angående bestridandet af kostnaderna för nuvarande riksdag. Från Ridderskapet och Adeln samt Presteoch Borgare-stånden har Stats-Utskottet erhållit remisser å Irenne inom bemälde Riks-stånd af Herr Bildt, Gillis, Biskopen Doktor Heurlin, och Herr A. M. Brinck väckta motioner om riksdags-kostnadernas omedelbara bestridande af Riksgälds-kontorets medel, under iakttagande af hvad angående enahanda kostnaders godtgörande sednaste riksdag var stadgadt; hvarjemte Utskottet tillika emottasit ett af Herr Henschen inom Borgare-ståndet afgifvet yttrande, deruti han föreslagit, att antingen Fullmägtige i Riksgälds-kontoret eller någon dervarande tjensteman måtte få sig uppdraget att granska inkomna räkningar öfver förefallande riksdags-kostnader samt deremot framställa de anmärkningar, hvartill skäl kan förefinnas.
TVetterstén varit IläradsFogdar i samma Fögderi de ifrågavarande åren, genomgått handlingarne angående ej mindre Greffes Balance, än den i sammanhang dermed emellan honom och TVetterstén yppade tvist om indrifnings och ansvars-skyldighet för Restoch Handräknings-medel, men hvarken i Restoch Pantlängder eller Handräknings-Förteckningar, kunnat påfinna Namnen Utfall och Norrlander eller annars Bana sig väg till någon Stats-Utskottets Betankanden. 157 upplysning om förhållandet härmed, ehuruväl af Handlingarne inhämtades, att Restlängder å Bohus-Läns Regementesmedel skola af Greiffe blifvit öfverlemnade till kV etter stén; men huruvida eller i hvad mån ofvanberörde Summa deri kunde vara inbegripen har icke eller af Adyoeat-Fiscalen kunnat utredas. Vid sådant förhållande och då i detta mål någon tillförlitlig upplysning nu mera icke står att vinna, sedan alla de Ämbetsoch Tjenstemän, hvilka med indrifningen, redovisningen och uppbörden af de ifrågavarande medel haft befattning, äro redan dels med döden afgångne och dels för längre tid tillbaka förafskedade, samt efter hvad Kongl. Kammar-Rätten förmält, någre Handlingar, de der upplysa verkliga förhållandet, icke eller nu mera äro att tillgå, anser Stats-Utskottet gällande skäl vara förhanden, att tillstyrka afskrifning af oftanämnde uti Götheborgsoch Bohus-Läns Ränteri Räkenskaper balancerande Bevillnings-medel 4° R.'dr B:co. Hvilket såsom svar å den Nådiga Remissen torde böra af Rikets Höglofl. Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas. Och varder detta tili Rikets Höglofl. Ständers eget hepröfvande vördsamligen hemstäldt. Stockholm d. 6 Mars 1823. x 58 Stats-Utskottets Betänkanden. Ankom d. 11 Mars 1823. Vördsamt Memorial! Det är anledning till anmärkning emot Föredraganden i Krigs-Ärender, hvarom Remiss begäres till Constitutions-TJtskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Z5 8eclsn körvaltningssättet af Nalmö-Discont bragt äenna pä ett obestancl, som är 1817 ej längre kuncle för allmänketen clöljas, klef följclen cleraf wisstroencle mot cle öfrige Disconterne, som verkacle en sä stark ock bäktig äterforciran af kos rlem insatta penningar, att cle mäste inställa sin betalning. k. 8t:r, sammankallaöe mot slutet af äret, lingö, uncler saclane förbällanclen frän X. N:t emottaga en proposition, ang:äe ^///rrrärrrra /'ennrngeröre/sen oc/r Vl//ntvärc/ets rr^7rräcrää//ancfe^ sfseencle icke enclast 6e tillfälliga olägenbeter, som för rörelsen uppkommit genom k^ilial-clisconternas fall, ulan äfven nämncle vigtiga föremal. Ilncler loppet ak Riksdagen inträLaöe ock en annan, i akseenöe pä Lanken» ställning vigtig tillclragelse. Dittills baöe nemi. ingen offentlig kanclling gikvit allmänketen tillkänna, att bankens sk^lcligbet att mecl specie i silfver vicl ankorclian inlösa sina secllar var inställcl; men seclan stämning ä Lanken blifvit af enskilö man utverkaö till 8vea DofRätt, mec! ^rkanöe att Lanken mätte fullgöra clenna sk^Icligket, ingingo R. 8t:r <j. 2 Nars samma är till X. N:t mecl unclerö. skrifvelse ak innekäll, "alt seöan L. 8t:r ären 1809 ock 1810 funnit Rikets belägenbet korclra, att clerar Lancoverk älitscles i cleo mobn, kvsraf inskränkning tills viclare i utvexlingen ak silfver emot
Nej, besök Gripsholm ensam eller i sällskap med någon själsfrände: dröj der ett par dagar: sup i långa andetag in luften i dessa rum, der kungliga bröder skiftesvis trampat blodsband och mensklighet under fötterna: der en svensk konung, som dog på en främmande thron, först såg dagsljuset mellan gallren af ett fängelse: der en svensk konungaätt, störtad och bevakad, tillbragte den sista sorgliga tiden före sin nödtvungna landsflykt: hvarifrån en verklig hjeltekonungs enka frivilligt tog flykten ur ett land, hvarest hennes egen dotter regerade: der «Befriaren« mottog den förkrossande underrättelsen om det gräsliga blodbad, en utrikes boren konung anstiftat. – Skåda denna tarfliga ståt i denne samme «Befriares«, Gustaf Wasas, rikssal, der hans – Befriarens från katholicism och främmande öfverherrskap – egen bild står främst ibland alla sin kraftdigra tids store regenter: det är ärans och fosterlandskänslans och minnets glans, som ensamme förgylla dessa väggar och bänkar af hyflad ek, utan guld, utan sammet och siden, utan färgprakt; men böj hufvudet vördnadsfullt i stoftet, ty den store mannens höga ande sväfvar kanske ännu kring detta rum, der den fullständiga samlingen af hans samtida regenter, i afbildningar rundt omkring salen, nedblickar i stelt och liflöst majestät. – Från den Förste Gustafs tidehvarf, skynda till den Andres: läs i de djupsinniga anletsdragen af dessa vise, förslagne, outtröttlige statsmän, från hvilkas pennor Europa utgick omskapadt ur det kaos, hjeltarnes svärd beredt; men också, utan Gustaf Adolfs klinga, huru litet j haft att beställa, j fintlige underhandlare, som bragten westfaliska freden, till stånd, och som nu här, i kongress-salen med sina möbler från 1600-talet, tyste och slutne, som det egnar sjuttonde århundradets diplomater, med tillfredsställelse låten edra gerningar och tideböckerna tala.
Jag anser således* att om roan skall hålla sig dervid att stadgandet icke ar i ltiksAkten uptaget, så skulle deraf följa att, hela föreningen är ett komplett nonsens och icke existerar, ty ltiksAkten afhandlar, så att säga, icke något annat, än sjelfva thronföljden och konungavalet, så att påtagligen synes, att man vid dess upsättande varit mindre sysselsatt med Svenska intresset än de dynastiska förhållanderne. Men här finnas akter, roine Hrr!, sorn så tydligen ådagalägga, huru förhållandet varit, oell vi hafva i går afton i en artikel i Nya Dagligt Allehanda sett fullständigt utredt, huru med föreningen tillgick och huru inför Europeiska statsrätten icke finnes eller kan finnas något annat Norige, än sådant som det genom Kielerfreden förenades roed Sverige. Detta i alside på de utländska förhållanderne, väl förståendes att. de inre genom den oförklarliga konventionen i Moss helt och hållet förändrades. Men om Norrmännen liu påstå, alt ingenting annat gäller i detta alside än hvad sorn finnes i RiksAkten, så kommer här en för Norrmännen äfven i högsta måtto ömtålig fråga, nemi. rörande den utländska representationen. hvarom ltiksAkten nämner alldeles ingenting. Till många Svenskars förundran hafva dock Norrmännen äfven i detta afside visat sig så ömtåliga, att de orientaliska intressena eller våra intressen ända från Archangel och Petersburg, Wien och Konstantinopel bevakas af Norrmän. Då således Norrmännen äro så ytterst ömtåliga för att möjligen styras af en Svensk ståthållare, så får det icke missbilligas, om ömtåligheten äfven träder fram på vår sida mot den utländska representationens bestridande af Norrmän, hvilket äfven ganska lång tid icke egde rum* utan är det först under en sednare regime, sorn detta kommit till stånd. För min del vet jag icke hvad de värde Hrr mena, som så mycket klandrat min motion. Hvad vilja de? Jag kan ej förlika mig med den tanken, att de vilja, att detta urgamla Sverige skall ställas på sidan af Norige; jag tror, att af de 2:ne måste Sverige hafva företrädet. Sjelfva l)en 28 December.
Lades på bordet. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden: Från StatsUtskottet: Af den 6 sistlidne Junii: N:o 160. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande nedsättning i arrendet för Kronohemmanet Berga | Mantal på Lofön i Stockholms Län och Färentuna Härad. Angående sökt nedsättning i arrendet för Edeby Kronohemman på Lofön. N:o 162. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå underdånig ansökning om fortfarandet af beviljad minskning i arrendet för Hogsta och Lambarudds Kronohemman, samt om nedsättning i arrendeafgiften för Hemmanet Norrby. Den 3 Ju li i. 63 N:o 163. I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, i fråga om upplåtelse af en plats å Eskilstuna Kungsladugårds ägor, för förflyttande dit af österoch Vester-Rekarnes Häraders i Eskilstuna Stad belägne Lazarettsoch Curhus-inrättning. I fråga om fortsättning af det arrende Eskilstuna Stad innehar af Eskilstuna Kungsladugård. I anledning af erhållen remiss af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer den 19 December 1828, angående fördelningen af de, genom en med Kejserliga Ryska Regeringen afslutad liqvidations-convention, influtne medel. Af den 17 sistlidne Junii: N:o 166. I anledning af gjorde anmärkningar vid några af Utskottet afgifue Retänkanden. Med anmälan, att verkställigheten af Rikets Ständers, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 4o om inrättande af en allmän Klubb för alla Fyra RiksSlåndens Ledamöter, fattade beslut kommer att uppdragas åt RiddarhusDirectionen samt åt de 3:ne öfrige RiksStåndens CanzliDirectioner gemensamt. Angående väckt fråga om löneförhöjning för Rikets Ständers Justitia?
' Lärlingens utgång. — Svar. — Breflåda. Tillgångar Kr. \ Deposition i Sverige E m k 400,000. Ärlig lifränta för en inbetalning af Kr. LÖNDON.MALMÖ, ANTWERPEN preparater däraf, tillverkade å undertecknads därför särskildt inrättade laboratorium. OBS. Detta Maltextrakt är af en mängd svenska läkare med synnerligt förtroende användt och af dem väl vitsordadt. OBS. Hr Kemie Professorn Aug. Almén i Upsala säger i sin analys: Det är ett verkligt Maltextrakt, fritt från främmande tillsatser och skadliga ämnen, bestående hufvudsakligen a f maltos och dextrin samt peptone och för öfrigt mer än vanligt koncentreradt, hvilket bidrager till dess oföränderlighet vid förvaring. OBS. I medicinska tidskriften » Journal d ' Hygifene » (Paris) yttras om maltextrakter, att bland dem intager onekligen Oscar L. Björkboms i Göteborg främsta rummet. OBS. Vid utställningen i London yttrade prisdomarne, att detta maltextrakt var det renaste preparat af detta slag, som de någonsin undersökt. OBS. Bland de i Malmö utstälda svenska och danska maltextrakt var detta det enda, som tillerkändes första priset. OBS. Finnes å de flesta apotek i riket. A platser, där så icke är förhållandet, antagas kommissionärer. OBS. Beskrifningar jämte prisuppgift öfversändas portofritt på begäran. Oscar Ii. Björkbom. Svenska bolag. » K V » q Newyork Ålder sista födelsedag. innehållsförteckning. New-York^ Maltextrakt Utan återbetaln. [15291 L Möbler. Stort och rikhaltigt lager af såväl enklare som finare möbler. Fabrik för Förbandsartiklar af alla slag. J. Strandberg &amp; Komp. 9 Priskuranter öfversändas portofritt på begäran. Göteborg. Oscar L. Björkbom. (Nord. A.-B., Göteb. Läroverket, som äger dimissionsrätt, mottager flickor och gossar från nybörjare till sådana, som beredas till studentexamen eller praktiska yrken. Valfrihet i afseende på läsämnena. Handarbete och slöjd.
Ingen städes inom Europa upptagne såsom slatsgrundsatser, om icke för korta tider från 1789 och 1848, hafva de bidragit att gifva styrka åt fordran på alla, åtminstone kristna trosbekännelser lika rätt i borgerligt hänseende, hvilken rätt ock i sednare tid börjat allmännast medgifvas inom de länder, hvarest olika kyrko-samfund bestått ifrån äldre tider och åt fordran på frihet från kyrkliga enhetens band i de länder, hvarest denna enhet ifrån reformationstiden bibehållits. Denna fråga är nu väckt i afseende på Sverige. Den synes vara af den vigt för fäderneslandets framtid, att jag gerna önskade i främmande länders erfarenhet finna en ledning för omdömet om dess sannolika följder för mitt fädernesland. Men jag söker förgäfves något exempel, som framvisar fullt motsvarande och stadgade förhållanden, för alt kunna i detta fall upplysa och leda. Mot en tillämpande jemförelse mellan svenska förhållanden och Nordamerikanska Fristaternas framstå många betänkligheter. Det sydligaste Vest-Europa kan icke, alldraminst under den jäsande oro, som nu under bemödanden att ombilda stat och kyrka upprörer dess folk, gifva en sådan ledning. Från medlersta Europas länder kan den icke hemtas, då inom dessa allt ifrån reformationstiden qvarstått en stam af olika kyrkliga bestämmelser, och derföre, sedan efter långvarig borgerlig oro förhållandena hunnit sätta sig, nödvändigheten måst göra religionsfriheten till statsgrundsats. Denna frihets utvidgande och kyrkoförhållandenas ordnande i sednaste tider äro dels allt för nya att hafva hunnit bära frukt, och dels gifva, med hänseende till protestantismens ställning och utsigter, föga uppmuntrande föredömen. Det vigtigaste och lärorikaste föredömet vore att hemta från Norrige och Danmark, från de folk, som äro våra stamförvandter och hos hvilka reformationen medförde, likasom i Sverige, Evangelisk Lutherska kyrkans uteslutande rätt inom staten. Men den erfarenhet, sorn hunnit samlas sedan år 1845, då utvidgad religionsfrihet - Kongl. Majils Nåd. Prop.
Föredrogs ånyo Lag-Utskottets Betänkande N:o 21, i anledning af ej mindre Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, med förslag till förordningar, angående dels ändring i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära, dels ock främmande trosbekännare och deras religionsöfning, än äfven enskilda motioner i samma ämnen; hvarvid Ståndet godkände Utskottets förslag till en författning, angående ändring i gäl - 392 Prot.-Utdrag den 16 Maj 1860. lande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära; men deremot återremitterades det förslag, Utskottet afgilvit till en förfdttning, angående främmande trosbekännare och deras religionsöfning. Frän Hedera. Bonde-Ståndet. S. I). Vid förnyad föredragning af Lag-Utskottets Betänkande N:o 21, i anledning af ej mindre Kongl. Maj.ts nådiga Proposition med förslag till förordningar, angående dels ändring i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära, dels oek främmande trosbekännare och deras religionsöfning, än äfven enskilda motioner i samma ämnen, biel hvad Utskottet i Betänkandet hemställt, ogilladt; och antog Ståndet för sin del Kongl. Maj.ts ofvannämnde nådiga Proposition oförändrad. S. D. Föredrogos och godkändes Lag-Utskottets Betänkande N:o 25, i anledning af väckta motioner om förändring i Kongl. Förordningen. angående Handelsböcker och Handelsräkningar, den 4 Maj 1855; samt Utlåtande N:o 28, i anledning af återremiss utaf Lag-Utskottets Betänkande N:o 15, i fråga om giftomanna-rättens upphörande. S. D.
Öfwer alla detze, ät hwilka 2:dra Owar talet för detta är ej blifwit anordnadt, äro i un - Ivo Den 29 September. underdånighet bifogade Förteckningar, N:o 4. och Z. upprättade. Nw 4. utwisar dem af desie Pensionairer, som äro boende i Finland, och hwilkas Pensioner warit anordnade pä Finska Ränterierne» Jemlikt Eders Kongl. Majestäts Nädiga Skrif, weise af den zv nästledne Maji, böra wäl aila i Finland boende, och pä Ordinarie PensionsStaten uppförde Pensionairer undfä, sä wäl hwad för den försiutne tiden för dem kunde in« neftä, som för den tillkommande, kan dem tillkomma; Men Utan Eders Kongl. Masts sär. skilte Nädiga förordnande och föreskrift hwad wid utbetalningen iakttagas bör, wägar Stats. Contoiret icke sträcka denna förmon till dem, som njutit Pensioner pä Beneficie. och Benädnings-Staten, ehuru de merendels för Fäders och Mäns förtjenster undfätt hwad de innehaft. Förtekningen Nw 5. äter, upptager de dithörande Pensionairer under z:ne fördelningar, af hwilka bilagan Litt. A. innehäller dem, som undfätt lifstids Pensioner, i anseende till deras wid Kongl. Hofwet innehafde tjenster. Litt. B. dem, som erhällit lika beskaffade Pensioner, för deras Mäns och Fäders förtjen. ster; och Litt. C. lifstids Pensionairer, för särskildt förekomne bewekande skäl och omständigheter.
U. i75. XVIII. A. 102. — N:o 58. till StatsUtskottet, angående Landshöfdingen af Wingårds underdåniga anhållan om befrielse från ränta för en del honom till ersättning ådömde balance-medeL VIII. B. 465. IX. A. 320. XIII. U. 110. A. 292. E. 611. — N:o 5g. till StatsUtskottet, angående försäljning af en del mindre kronolägenheter. VII. B. 5i5. Å. 126. XX. U. 71. A. 1.2. — N:o 61. till Rikets Ständer, angående förordnande fölen ledamot af Statsrådet å den i 42 § af Riksdagsordningen afsedda befattning med riksdagsärender VII. A. 296. — N:o 62. till StatsUtskottet, angående en pensions anslående till Enkan efter framlidne vice Amiralen m. m. Gustaf af Klint. XI. B. 128. XII. A. 136. XIII. E. 67. — N:o 63. till Rikets Ständer, i Låga om utbyte emot ett årligt anslag af tullmedlen, af den så kallade fölingen till hemkommande fartygs besättningar. Propositioner och Skrifvelse,', Konungens nådiga: — N:o 64. till Rikets Stander, angående uppförande å indragningsslat af löneersättning åt f. d. Statssecreterarne Grip och von Hartmansdorff. VIII. 42» lo9' U. 56. A. 95. XVIII. U. 225. XIX. A. 289. — N:o 65. till Rikets Ständer, angående anslag till pensioner för f. d. Statsråden Hr Friherre Åkerhjelm och Grefve Hård.
Sttrs behjertande, hvarföre jag för min del anhåller, att R. o. Ad. täcktes, till hvad StatsUtsk. här föreslagit, lemna sitt bifall. Frih. Raab har visserligen yttrat, att detta Betänk, uptager ganska många, af enskildta Riksdagsmän väckta anslags-frågor, hvilka blifvit af StatsUtsk., dels understödde, dels afstyrkte; men jag tror, att R. o. Ad., vid behandlingen af dessa frågor, skall finna, det Ulsk. framlagt giltiga skäl, så väl för tillsom afstyrkandet. Jag vill väl icke bestämdt påslå, att intet misstag härvid kunnat ega rum, men jag tror mig kunna å Utsk:s vägnar tryggt försäkra, alt Utsk. sökt att tillvägagå med den största samvetsgrannhet, samt att så rättvist som möjligt fördela de till utgående föreslagna allmänua medlen å de olika delar af landet, som blifvit för understöds erhållande anmälde. Jag skulle högeligen beklaga, om den af Frih. Raab förordade allmänna grundsats skulle börja att vinna tillämpning just nu, då vi skola till afgörande företaga frågor om en mängd vigtiga industriella företag, hvilka för landels uphjelpande och förkofran i ekonomiskt hänseende äro af stor betydenhet. Jag tror, att det icke f. n. vore skäl, alt på sådant sätt förfara, och anhåller derföre om bifall till denna puukt. Hr Ribbing, Arvid: Den siste värde talaren har sagt, att han instämde uti Frih. Raabs åsigt, att Ständerna gjorde rättast, 502 Den 29 Juni f. m. om de vid afgörandet af frågor, sådane som denna, (oge ledning af K. M:s Propos. Men någon Kongl. Propos. i denna fråga finnes icke, och således kan någon ledning deraf ej erhållas.
Majlis disposition, dels till godlgörelse åt nuvarande Landshöfdingen af den minskning i ^inkomst, som tilläfventyrs kunde för honom uppkomma i följd af del sålunda föreslagna förändrade sättet för den honom tillkommande arrende-spanntåleus utgörande, och dels lill förbättring i allmänhet af landshöfdingc-aflöniiigarne, der sådan förbättring kunde linnas erforderlig; 2:o att läroverks-slyrelsen deremot skulle ega att af Statsverket efter 10 års medelpris uppbära samt disponera den afgäld, som för befrielse från den fordna arbels-skyldighetens utgörande åligger de förr under kungsgården hofveri-skyldige hemmanen, enligt Kongl. Brefven den 8 September 1S54 och den 2 Augusti 1855; samt 3:o att, dä det ifrågaställa undantaget af mark å kungsgårdens område till Landshöfdingens i Malmöhus län disposition icke syntes vara af väsentligt inflytande på beloppet af den arrende-afgift, som kunde för kungsgården erhållas, och det å andra 8 S/a/.*- Ut skot fels \]/låtande S:o 53. silian kunde vara af vigt, alt Landshöfdingen, som förmält sig ämna å nämnde mark åt sig uppföra sommar-bostad, sålunda egde tillfälle att på stället utöfva en närmare tillsyn öfver läroverkets gång och förvaltning, lill Landshöfdingens i Malmö disposition afgiftsfrilt må upplåtas 40 tunnland lill begagnande af den s. k. Alnarps-skogen.
Ty att jemnka nya Boteringen och endast denna till likhet öfver alla Bikets Eandskaper, skulle leda till samma oredor, som att jemnka Markegångs-Taxorna efter ett medelpris imellan särskildta Eän.” ”Denna på sådana grunder billiga Rote» rings-jemnkning må genast inom hvarje Eän företagas utaf valde Comiterade under Herrar Eandshöfdingars Ordförande, utan hinder af d® tilläfventyrs redan gifna Resolutioner pa särskildta Besvär, och i följe deraf alla öfver Extra-Boteringen anförda Besvär till Herrar Ean ds höfdingas - Den 30 Juli• höfdingar inom hvarje Län återremitteras; ty endast Comitéer inom hvarje Län, men icke en allmän tor hela Riket, kan till jemnare fördelning och billighet bringa denna sak. Vid dessa Comitéer kunde då regleras de oredor, som igenom Posthemman* uteslutande ifrån Roterings-skyldigheten uppkommit. Men hvad mindre lägenheter, framför allt Ecclesiastiques frikallelse härifrån vidkommer, torde Ut« skottet i underdånighet till Kongl. Maj:t hemställa, att enligt Högvördiga Prest-Ståndets föreslagna undantag för dessa också de kunna få lindring eller frikallelse ifrån detta onus, äfvensom att alle Vacance-afgifter af Extra-Roteringen på de ställen, der sådana ägt rum, alltid under fredstider må upphöra. Ut supra. Ex Protocollo M. M. Rosbeck. Utdrag af Protocollet, hållet uti Riksens Håglöf. Stånders Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotts Plenum den 17 Juli 1 gl5- S. D. Då den väckta Frågan om jemkning i extra Roteringen nu skulle till afgörande företagas, ingaf och uppläste Herr Prosten Aurelius följande Dictamen: ”Då Motion blifvit väckt uti några af RiksStånden om extra Roteringens olikhet Länen imellan, samt Höglofl. Besvärs-och Oeconomie Ut - Den 20 Juli.