Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 66. H. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 10 e. m. In fidem protocolli, Albert Munck. Lördagen den 22 Juli 1848. Plenum kl. 6 e. m. Justerades 4 prot.-utdr. för d. 19 dennes samt pleni-prot. för d. 21 sisth Juni. Upplästes det hos R. St:s Electorer vid val af komiterade för tryckfrihetens vård hållna prolocoll, så lydande: År 1848 d. 22 Juli sammanträdde R. H. St:s Electorer till val af komiterade till tryckfrihetens vård; och befunnos, efter valsedlarnes öppnande, rösterue hafva utfallit som, följer: Lagmannen och Ridd. af K. N. 0. Christian Sundin 23 röster. Riksantiqvarien och Ridd. af K. N. 0. Bror Emil Hildebrand 23 „ Den 22 Juli. Professoren och Ridd. af K. N. 0. Lars Magnus Enberg 19 rösler. Doclorn och Ledamoten af K. N. 0. Josef Wallin . 16 „ Riksarkivarien Johan Jakob Nordström 13 , ExpeditionsSekreteraren, Häradshöfdingen och Ridd. af K. N. 0. Joli. Gabriel Richert 12 „ ExpeditionsChefen och Ridd. af K. N. 0. Nils Wilhelm af Zellén 9 „ Pastor Primarius och Ledamoten af K. N. 0. Doctor Abraham Zacharias Pettersson 8 „ Hof-Marskalken och Kommendören af K. N. 0. m. St. K., Frih. Bernhard von Beskow 8 „ K. Bibliothekarie!] Adolf Iwar Arvidsson 3 „ Professoren Nils Håkan Selander 3 „ ExpeditionsSekreteraren och Ridd. af K. N. 0. Daniel Hadorph 2 „ f. d. ExpeditionsSekreteraren, Ridd. af K. N. 0.
Gudmundsson. för Årstads, Faurås och Himble Härader. L. S. B. P. Skantze. för Wiske och Fjäre Härader, genom B. Gudmundsson, enligt Fullmagt. Olaus Ericsson. för Lane, Tunge och Sörbygdens, Stångenäs och Sotenäs Härader. L. S. L. Rasmuson. för Oroust och Tjörns, Inlands Nordre och Fräkne Härader. L. S. Lars Wenander. för Inlands, Torpe och Södre, Askims, Westra och Östra Hisings samt Säfvedahls Härader. L. S. Hans Hansson. för Qville och Wette Härader. L. S. T. Lind. för Tanums och Bullarens Härader. L. S. 'Pag. 3nltbning . i. §. i. 0tatsregleringen. 2((lmänna grmt.- ber betför. Jjufroub^itlarneö belopp i farn manbrag 3. 3. ‘-ifnfag bctoiljabe för tillfälliga be* ()of . 3. Sånebiträben till atfEilliga änbamål 9. §. 4. Ulnfag för gollunbcrroiéntngen . 10. §. 5. 9Ufégalb$*.f otrtoreté utgifter od) iris fomger .11. 6. 6. SPcrälnittg af Statsrccrlcté inlont; fter o 14. §. 7. goffin Äungégårbsljjelp ocf) SPåg<- fattcn i .^crjcåöalcii affafaé . 14. §. 8. 0tora ecb Silla Ärebitioet 15. §. 9. 0patimålé*.frebiti»et 16. 10. Srcbiti» till ^rigérujtningarne . 18. ■§. 11.
Hvad jag med säkerhet tror mig veta är att, om icke alla, åtmindstone de fleste Biskopar hafva ett deras Embete åtföljande boningseller så kalladt Biskopshus; Men af hvem dessa Biskopshus böra lagligen underhållas, är mig alldeles obekant; äfvensom jag icke känner om de i fråga varande Hushyre medel blifvit Biskop Wingård tillagde såsom ersättning för ett afbrändt Biskopshus eller för ett förstördt Pastorshus i Götheborg, ehuru det förra synes mig mycket troligare. Under en sådan ovisshet om sakens rätta förhållande, får jag, för min del, vördsammast hemställa att, till undvikande af återremiss af Betänkandet endast för denna omständighet, Ridderskapet och Adeln täcktes detsamma bifalla, likväl under instämmande uti det af BorgareStåndet gjorda tillägg, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla att, derest ifrågavarande Hushyremedel ytterligare böra utgå, de må på allmänna Indragnings-staten eller någon annan dertill passande fond öfverflyttas. Friherre Stael von Holstein: Frågan är enkel : Är det Kronans skyldighet att hålla Biskopshus ? Eller är det det icke? Detta är ej upplyst af Utskottets Memorial; och jag tillstår att jag derom ej har kännedom. * Herr Lan dt mar skalken: Bifaller Ridderskapet och Adeln Utskottets Betänkande, utom hvad %ngår frågan om Hushyremedjen för Biskop 5 Dtn i Augusti, Wingård, i afseenda på hvilken Betänkandet återremitteras. ' Herr Påhlman, Otta Fredrik: Jag tillstå? *,tt jag ej har kunskap om danna sak; men orri Ridderskapet och Adeln begär upplysning härom, så är ingen tvifvel att icke StatsUtskottet skall meddela den, så fort som möjligt. Då Herr Landt Marskalken härefter förnyade $in sist gjorda proposition, blef den af Högloft. Ridderskapet och Adeln med Ja besvarad.
Vinner Nej; böra, i enlighet med El. R. o. Ad.s Beslut, de i StatsUtskottets af samtelige RiksStånden bifullne Betänkande N:o 387 stadgade grunder jemväl i afseende på ifrågavarande åt FörsvarsVerkets Materiel af Öfverskolten årligen anvisade 70,000 R:dr B:co tillämpas. Dessa Proposilioher besvarades med 97 Ja och 22 Nej; Och sorn Ja vunnit; alltså skall RiksgäldsContoiret, för alt tillhandahålla K. M:t årligen 70,000 R:dr för KrigsCollegii Departementers materiella behof och kruttill veikn ingskostnaderne , intilldess öfverskotten på StatsVerkets Inkomster från och med år i83o blifva utredda, eller, derest Öfverskotten härtill för något ar icke lemna tillgång, desamma genom upplåning anskaffa, med vilkor, att nämnde förskott af de följande årens Öfverskottsmedel skola ersättas. Hvilket Förstärkta StatsUtskoltet skolat hos R. H. Sl:r vördsamligen anmäla. Tryckfel i 5:te Bandet af Statsutskottets Bet• Tab. Lit. A. sid. 3 r. n, uti några ex. står 4*3,388: 16. - D:o Lit. - Bilaga lill StatsUtskoltels Betänkande N:o 3a3, ang:de Ränte-persedlarnes förvandling. Stormäktigste Allern ådigste Konung! Sedan vid sistförflutna Riksdag, fråga åter blifvit vackt om de olägenheters afhjelpande, sorn vid Ilemmans-räntornas debitering och utgörande uppkomma deraf, att dessa räntor, enligt Jordeböckerna, bestå af mångfaldiga persedlar, hvilkas värde, efter hvarje års Markegångspris, uträknas, har hos R.
Att känna beloppet af förenämuda besparingar och öfverskott, som, utan att såsom Bevillningar synas, likväl i sådan egenskap blifvit af nationens tillgångar beredde, är af synnerlig vigt, äfvensom upplysning hvar redovisningen skall sökas; förhållandet i anseende till de influtna Subsidier bör äfven upplysas: ^pj^att förären 1810 och 1811 sådana icke existera har jag mig bekant men, i anseende till de sedermera till närvarande tid influtna, förväntas af Höglofl. StatsUtskottet en omständlig upplysning, med framställning af de Utskottet meddeldta förhållanden i detta afseende, beledsagade med underrättelse om dessa medels användande och redovisning. Ändtligenoch då i flera år, medHemmansägares känbara kostnad, i synnerhet de sista åren, medel till Saltpeters anskaffande måst tillskjutas, och för användande af dessa medel, likasom alla andra allmänna medel, redovisning af Riksens Ständer lärer kunna fordras, så torde ea Berättelse om förhållandet under flera förflutna år nu af Rik - 854 Den So Juli f. m. fens Ständer kunna förväntas. Jag anhållerVördsammeligen, att dessa erinringar måga^ till StatsUtskottet remitter%g. Remitterades till Sta tsfJtskottet. Justerades följande underdåniga Skrif», velser till Kongl. Maj:t: 1:0 O ra tiden och sättet för MarlcegangsTaxorna uppsättande, om Riksens Ständers JuStitieOmbudsmans befattning med deragrarskning, samt om jemkning j de Tio: deoch Rentegifvare emot Indel» jiing-hafvare och Räntetagare åliggande skyldigb#^'., 2:0 Om en Pensicjns Cassa-inrättning för Civilstaten. 5:0 Om Förordningen rörande Enskiftet), fao Om organisationen af en Committée till reglering af Statens Embeten, och Tjenster. §:o Om Fjerdingsmans aflöning och deras Boställens indragning. 6:o Om ersättning för inquartering.
Man kunde väl tillspörja vännen Richard: ”är Du en Mästare i Israel, och vet icke detta? – Om sjelfva framställningen af Pauli personlighet, målad såsom en oupphörlig sjelfmotsägelse mellan den öfverdrifnaste ödmjukhet och det vanvettigaste högmod, samt i allmänhet såsom danviksmessig, önskar jag skonas från att yttra mig. Föröfrigt är besynnerligt, att Isidorus, som i den dram, der han sjelf är hufvudpersonen, interesserar ganska lifligt, här – till en stor del – talar som ett får. Äfven med bibehållande af Furumos egen synpunkt, hade Isidorus kunnat meddela sina föreställningar om Gudamodren, om Kyrkan m. m. på ett vida klyftigare och imposantare sätt. Nu genomskiner, i hvad han derom ordar, alltför handgripligt författarens personliga ironi öfver de i mystagogens mun lagda villfarelserna. Dock, denna anmärkning är mera en blott æsthetisk. Hvad åter angår sjelfva grunden, bottnen, utgångspunkten för denna polemik mot Paulus och Kyrkan: så torde min goda Pappa ej ha orätt, när han tycker sig här blifvit påmint om den Svedenborgska Theologien, och om en af dess bekantaste, men också ytligaste, ensidigheter. De, som i speculativa och theosophiska ämnen äro mer invigda än jag, må undersöka, om icke mycket – kanske det mesta – af sådant, som i Herr Furumos philosophi och poesi är det egentligen esoteriska eller hans disciplina arcani, har sina första trådar, så i sitt svaga som i sitt starka, så i sitt onda som i sitt goda, så i sitt vidriga som i sitt sköna, fastknutna vid Svedenborgs verldsåsigt. Också är Svedenborg, om jag får dömma efter det lilla jag af honom läst, ingalunda att förakta. Men om hans skrifter gäller detsamma, som (tilläfventyrs) i ännu högre mått om Furumos egna: att man bör ”pröfva allt och behålla det bästa.
Men, säger man, Lagstiftaren har sjelf uti Riksdags - Ordningens 29 §. tillåtit och äfven förutsatt möjligheten, att andra Utskott än Constitutions-Utskottet skulle hos Riks-Stånden anmäla frågor om Stats-Råds Ledamöters åtgärder och ansvarighet, och hvarifrån skulle sådana Anmärkningar hos Utskotten uppkomma, om ej i anledning af de till dem remitterade Memorialer? Jag frågar tillbaka: Är det genom Memorialer som till andra Utskott än Constitutions-Utskottet kunna remitteras, som enskiidta Riksdagsmän igenom samma §. erhållit rättigheten att in Plenis göra Anmärkningar emot vissa Embetsman? Eller dr icke Formen 2T4 Deri 13 Febril arli. för dessa Anmärkningar ordagrant bestämd. Hvarföre då inblanda sådana Anmärkningar t andra Memorialer? Då man utaf 29 §. i Riksdags-Ordningen, i detta fall sökte en ny förevändning, har man utan tvi(vel glömdt, att det gifvas fleta Utskott än Constitutions-Ut^kottet, hvilka för sin verkningskrets, hafva sig anvist att granska åtskilige Förvaltnings-grenar; man har glömdt att det är vid en sådan granskning, som Anmärkningar kunna förekomma och art det är tydeligen af denna anledning, sorn det ifrågavarande Stadgandet kommit att i Riksdags-Oidgen inflyta. Men, invänder man sluteligen, om vi icke få uppå serskilta händelser och exempel, grunda våra Motioner; är det då endast med förnuftsskäl sorn vi skola motivera dem, och äio väl alltid förnufts-skäl till hands för den som vill be. visa: I sanning , jag väntade mig icke en sådan invändning, då jag under Discussion i Plenum den 24 Januarii råkade att erindra om förnufts-skäls nyttjande ; jag väntade mig icke heller den länga Afhandling hvarmed detta uttryck blifvit hedradt. Jag vet icke hvad sorn hos en man af snille, väckt ett sådant misshag till ordet förnufts-skäl, eller så oförmodat ingifvit den misströstan, att i brist af exempel att anföras , — skulle man icke kunna gifva styrka åt sina framställningar.
15482) [1822] Stockholms största sortiment af Bomulls|Klädningstygerj från de finaste engelska och ' franska till svenska handväfda ' från 4 0, K.l ö r e pr meter hos Limdbei?! ^ Drottninggat an! Profver sändas pa begäran. [1816] I ®HiJr C:oi DU N i 1P3 ombesörjer genom fullt kompetenta personer uppköp i alla möjliga branscher g r a t i s åt Iduns abonnenter och for saker skickas mot uppdrag åt efterkraf och f l andra mot en obetydlig ersättning. returneras (dock genast) mot Alla fraktkostnaden. Dubbelt porto torde medsändas. svenskt fabrikat, gifver linnet, utan att förstöra det, en bländande hvil färg. Iduns (G. [i 2i; [1736] Angenäm och vederkvickande hvila efter arbetet erhålles uti Hjalmar Peterson 2093) [1784] Seidel &amp; Naumanns Cakes och Biscuits fullt jämförliga med de engelska. I god konstruktion, solidité, elegans och lätt200 maskiner på lager i Malmö. Illustrerad gående ootverträfläde. Ofver priskurant på begäran. Driftiga agenter sökas i alla städer samt på andra större platser. Erik Schweder &amp; G; o, 16| t 52] G e n e r a l a g e n t e r för Utförlig Priskurant lemnas på begäran. M a l m ö. G Sverige. HofLeverantör, STOCKHOLM, Fällstol Nilsson l (gul eller brun) som äfven kan begagnas som Fåtölj, Chäslong och Säng oeh som erhålles fraktfritt mot 10 kr. järnvägsefterkraf från Hjalmar Peterson &amp; C:nis Bokhandel, Karlstad. Till förekommande af förvexlingar är vår Nya Fällstol alltid stämplad på de båda kortstyckena som uppbära armstöden med vår firma Hjalmar Peterson &amp; C:ni, Karlstad. [1723] / trrrrrmTrrrrmrm Ålinpås taMllsol språkiHsmssMa för unga bildade flickor öppnas den 15 nästa augusti.
Uti en inom Borgare-Ståndet väckt motion (N:o 263) har Herr R. Trä- Porslin, gärdh fästat uppmärksamheten på behofvet af nedsättning i tullen å porslin, och i sådant hänseende föreslagit följande tullsatser, nemligen: för oäkta: hvitt eller enfärgadt, 5 öre och måladt eller tryckt, 10 öre, samt för äkta: hvitt eller enfärgadt 15 öre, och förgyldt eller måladt i figurer eller med blommor 30 öre per skålpund. Utskottet delar den af motionären yttrade åsigt oin behöfligheten af en allmän nedsättning i tullbestämmelserna för ifrågavarande artikel, hvars voluminösa och bräckliga beskaffenhet samt höga transportkostnader i allt fall fördyra införseln deraf; men under afvaktan på resultatet af de blifvande traktatsunderhandlingarna med Frankrike anser sig Utskottet, beträffande de under nämnda rubrik förekommande 2:ne slag af äkta porslin, icke nu kunna framlägga förslag till förändring i tullsatserna härå.
Tre åren medhinner anläggningens fullbordande, lika med öfrige Förlags-Låntagare begagna Länet i den te utsatte tidaf 3 år tuan afbetalning och sedermera inbetala detsamma under de följande Tre åren: och 3. Att, då ändamålet med ifrågavarande Lån fordrar, det de på förberörda sätt äro rörliga, den tid af Tre år till hela Lånets begagnande och ytterligare Tre år till dess inbetalning efter hand, som nu i allmänhet är uppgifven , äfven bör tillämpas på de Jborlagg-Lån , som blifvit moddelia till återbetalning på obestämd tid, och samma Läns innehafvare, hvilka vid slikt för - XJndtrdaniga Skrif veber, 675 hällande ej heller kunna anses berättigade att lånen längre begagna, sålunda också vara förpligtade till de sammas återbetalande inom samma Sex års förlopp, hvaremot någon förändring icke skäligen kan föreskrifvas för dem, hvilka redan ijndfått sådana Lån på bestämd tid oaktadt den för vissa Lån öfverstiger den tid, som för Förlags-Låns begagnande linnes i allmänhet här föreskrifven. Hvad åter angår de utöfver den allmänna fördelningens belopp meddelta Lån, hvilka blifvit beviljade Siden-Fabriks-IdkarenMazér, Klädes-Fabnks-Idkarne Söderbergh Arosenius, Frisk och Tillander, samt Manufakturisten Owen för dess inrättade Jerngjuterioch Jepnförädlings-Verk, till 30 procent af hvarderas till verkning utöfver hvad de i vanlig Disk omväg egt åtnjuta, äfvensom Innehafvarne af Gripsholms Blyhvitts-Fabrik till ett tredubbelt belopp emot hvad dem tillkommit om deras Lånrättighet varit bestämd efter devid fördelningen af Fondens medel i allmänhet följde grunder, anse Riksens Ständer utsräckta Linbiträden af denna beskaffenhet, i den månde tillkomma och ökas, alltid ske pa öfrige Låaberättigade Fabriksidkares bekostnad samt medföra en hvarje år tilltagande och obestämd inskränkning i deras rätt.
Hr Carlheim-Gyllenskjöld: Det förundrar mig allde les icke, om R. o. Ad. efter det sista sakrika anförandet anser allt vidare ordande i denna sak öfverflödigt; men då jag nu hört med hvilken säkerhet i argumentationen Frih. Gripenstedt uppträda så önskar jag i största korthet få tillägga de skäl, hvarför jag anser att R. o. Ad. med honom bör instämma. Då man åhört denna diskussion och deras anföranden, som yttrat sig för bifall till Utsk:s förslag, så skulle man kunna tro att frågan gällde ett absolut förbud mot all utförsel af ungskog, då frågan deremot endast gäller att sätta en ganska ringa tull på åtskilliga slags trädvaror. Vidare skulle man, på grund af deras argumenter, kunna tro att den enskilde hushållade särdeles väl med sin skog, och att det icke behöfdes något annat än att lemna honom i full frihet; men den siste värde talaren har visat att så icke är förhållandet — och ännu mera, att man inlunda kan vänta att så skall ske. Här har blifvit sagdt att vår skog är oförstörbar; men klagan öfver skogens förödelse har dock försports ända sedan Gustaf Wasas dagar, och åtskillige talare hafva ansett denna klagan mer och mer befogad. I detta hänseende ber jag få erinra om en trakt, som jag specielt känner till, nemi. Wedbo härad. Der hade man förut en någorlunda vacker skog, men den är nu slut, och sjelfva allmänningen har man delat för att kunna komma åt skogseffekter. Man talar så mycket om huru många tunnland skogsmark som finnes här i landet, men då man talar härom, är det äfven skäl Den 29 Maj e. m. 641 3kal att säga hurudan denna mark är, ty härpå beror ju återväxten. Jag vill icke längre upptaga tiden, utan anhåller att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts hemställan, ville antaga det af embetsverken afgifna förslag. Många ledamöter hördes nu ropa på propos. Gr. Posse: Man säger att detta nya förslag skulle tillåta hvar och en att hejdlöst sköfla landets skogar, och med detta ingångsspråk målar man med den bekanta svarta färgen den mörka framtid vi halva att emotse. Men, Mine Herrar!
Bevärings exercis angående vissa tillägg till de vilkor, hvarunder, enligt förut väckt förslag, skarpskytt må befrias från ett års. Motion N:o 51. Sammans. Stats-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk. Betänk. R St. underdån. Skrifv N:o 112. BihliofliekKongl. om anslag för uppförande af en ny byggnad till inrymmande af Riksarkivet och. Se Riksarkiv. BllliiotlieKarier vid elementarläroverken och stiftsbibliotheken, angående vissa föreskrifter i fråga om deras löneförmåner och pensionsrätt. Motion N:o 304. Stats-Utsk Utlåt. Björck A. W., Motion N:o 67, med förslag till förordning om det vilkor i bo lagskontrakt, att endast någon eller några af bolagsmännen må bolagets firma teckna. Motion Nro 68, om närmare bestämmelser i afseende å vissa näringsid kares rätt att ställa underpant till säkerhet för förlag 6 Björck, i. W , Motion N:o 69, med förslag till omorganisation af Rikets Ständers Bank och ordnande af bankrörelsen. Banko-Utsk. Betänk. Sammans. Bankooch Lag-Utsk. Betänk. Utlåt. Niis 4 och 5 samt Mern. N:o 6. Lag-Utsk Mern. R St. underdån. Skrifv 153. Motion N:o 70, om upphörande af den del af Riksbankens lånerörelse, som afser lån mot pant af fast egendom, och Bankens derå grundade fordringars öfvertagande af allmänna Hypoteksbanken i utbyte mot dennes obligationer. Banko-Utsk. Utlåt. N:o 30 och Mern. Nio 33. R. St. underdån. Skrifv. N:o 113. Motion N:o 71, angående medgifvande för Carolinska Mediko-kirurgiska institutet att, i likhet med universiteternas medicinska fakulteter, anställa theoretisk medicinsk eller medicine-kandidat-examen. Allm Besvoch Ekon-Utsk. Betänk N:o 94. R. St. underdån. Skrifv.
R:dr, inköpta för „ „ 856,317: — D:o d:o å 4 proc. å 464,000 mark Hamb. Banko, inköpta för . „ „ 581,546:67, Summa R:mt R:dr 10,556,778:66. Inre administrativa åtgärder. § 73. Metalliska värdet af de i Bankens Mynt-kabinett förvarade mynt och medaljer, som vid 1860 års utgång beräknades till Runt R:dr 22,562:36. har, genom sedermera verkställda inköp, erhållit en tillökning af „ „ 346: ao. så att omförmäldta värde vid 1861 års slut utgjorde R:dr 22,908:56. § 74. Jemlikt föreskriften i 178 § 2 mom. af Reglementet, hafva Outtagna de anktions-öfverskott å försålda guldoch silfver-panter, som den 31 December 1861 i Banken innestått utöfver tio år, blifvit å Fullmäktiges dispositions-räkning i Depositions-Afdelningen insatta, med R:dr 587: 75 öre. § 75. På det att Banken måtte kunna tillgodogöra sig de fördeEidsiäekningslar, som voro att vinna genom begagnande af vattenledningsanstalten inom hufvudstaden, är kontrakt uppgjord t dels om vattBanko-husen. nets inledning i Bankohusen för en kostnad af 8,614 R:dr 74 öre och dels om vattenledningens användning till Bankens betryggande mot eldfara, äfvensom till vattenkarens temporära fyllande, mot en årlig afgift af 100 R:dr; och komma förut i Banko-husen befintliga brand-anstalter att fortfarande bibehållas. § 76. Hos Revisorerna har på Indraominffs-stat förflyttade KontorsKontors o o •/ sKvifvctvcn skrifvaren Nils Ohlsson anfört besvär öfver Fullmäktiges beslut, N.
Jag kan för min del ej biträda det nu upplästa Förslag från Högh RiksgäldsAfdelningcn, att Högh StatsUtskottet skulle, utan all vidare noggrann speciel handläggning eller granskning, skilja från sig K.M:ts flere till Utskottet insände Nådiga remisser, angående uppkomne särskilde förhållanden vid fråga om verkställighet af senaste R. H. St:rs beslut om godtgörande af åtskillige Medborgares förluster igenom uppbringningar af Magter, med hvilke Riket var i fredligt förhållande. Mine skäl härtill äro följande: 1:0 Anser jag det ovilkorligen åligga Utskottet ef 21 - 322 Stats-Utskottets ter 28 §. Riksd.Ord. att bereda och utarbeta det ärende, som på grundlagsenlig väg vid denna Riksdag kommit till dess handläggning. 2:0 Senaste R. St:rs beslut hvarken kan lägga, eller har lagt, något hinder i vägen derföre. Vid efterseende af deras då fattade beslut, så lyder det: ”Jemte det R. St:r, uti det vid flere Riksdagar ”förehafda mål angående Ersättning af Svenska Staten ”för Svenska Medborgares genom uppbringningar lid”ne förluster, beslutat, att en sådan ersättning bör ”ega rum för de förluster,.hvilka, enligt 1812 års St:rs ”gifne löfte, kunna till betalning godkännas; hafva R. ”St:r för ersättningsbeloppens bestämmande och det”ta måls slutliga ntredning stadgat följande grunder, ”hvilka StatsUtskottet, i afseende på hvad derutaf kan ”på Herrar Fullmägtiges åtgärd ankomma, skolat till ”Ilerrar Fullmäktiges efterrättelse meddela.” T det outredda skick, hvaruti hela frågan då ännu befann sig, var det naturligt, att R. St:r måste igenom bestämde och limiterade vilkor söka förekomma alltför vidsträckte ersättningsanspråk å de sökandes sida, äfvensom för mycken Leuteration å den verkställandes. De kunde då vä! förutse, att flere i förväg ej kände omständigheter skulle under utredningen och vid verkställandet förekomma; och jag påminner mig mycket väl, hvad i dåvarande Statsutskott yttrades under discussionen:
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om afsöndring af jord från Ryttmästare-bostället vid Skånska Hussar-regementet, Kungsgården Sandin/, för att till ny kyrkogård för Sandby församling i Vestra Göinge härad af Christianstads län användas. ' (IA.) Af högstberorda den 27 sistlidne Mars till Rikets Ständer aflåtna och af samtliga Riks-stånden till Stats-Utskottet remitterade Nådiga Proposition inhemtas, att, sedan, i anledning af väckt fråga om utbytande af Sandby församlings i Vestra Göinge härad af Christianstads län nuvarande kyrkogård emot jord från ryttmästare-bostället vid Skånska Ilussar-regementet kungsgården Sandby, hvilken jord i stället skulle till ny kyrkogård användas, landtmäteri-förrättning till uppVih. till R. St.