Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I Adens hamn helsades Vega med 21 kanonskott och svenska flaggan hissad på stortoppen af ett italienskt örlogsfartyg, avisoångaren Esploratore under befäl af kapten Amezaga. Esploratore deltog i en af tre örlogsfartyg bestående expedition, som hade i uppdrag att anlägga en italiensk koloni vid den norr om Bab-el-Mandeb i Afrikas ostkust inskjutande Assab-viken på ett område, som för ändamålet inköpts af ett italienskt handelsbolag, Rubbatino. Om bord befann sig professor Sapetto, en äldre man, som afslutat köpet och i fyratio år vistats i trakten. Det var bestämdt, att han skulle blifva den nya koloniens styresman. Med Esploratore följde dessutom de för sina vidsträckta resor i tropikerna och storartade vetenskapliga arbeten berömde forskarne Beccari och markis Doria. Det italienska fartygets officerare bjödo oss på en middag, som var en af de gladaste och mest uppsluppna bland de många tillställningar vi varit med om under vår hemresa. Då vi efter slutad fest skildes från våra värdar, upplyste de den väg, der vi rodde fram öfver Aden-vikens lugna bölja, med blänkfyrar, och den arabiska kustens ödsliga fjellsidor genljödo af de hurrarop, som vexlades i den klara, stilla natten mellan representanterna för Europas söder och nord. Vega lemnade Aden, eller rättare dess hamnstad Steamer Point, den 9 januari och seglade den följande dagen genom Bab-el-Mandeb in i Röda hafvet. Resan uppför detta smala, men två tusen två hundra kilometer långa haf gick långsamt, i synnerhet i dess norra del, der en hård motvind blåste. Denna medförde en så betydlig sänkning af temperaturen, att ishinna bildade sig på sötvattenspölar i Kairo, och att vi, så polarfarare vi voro, åter måste anlägga vinterkläder i sjelfva Egypten. Ankaret fäldes den 27 januari i den vid södra mynningen af Sues-kanalen belägna, numera obetydliga hamnstaden Sues. De flesta af Vega-expeditionens vetenskapsmän och officerare gjorde derifrån en utflygt till Kairo och pyramiderna och blefvo öfverallt mottagna på ett mycket förekommande sätt.
Af denna göres sedan 3 bottnar, hvilka en och en gräddas i lagom ugnsvärme, hvarefter sylt eller äppelmos bredes mellan dem. Denna tårta är lika god kall som varm. Filen. Mosspudding. ' Iz skalp, socker hugges i bitar och med dessa afrifves skalet på 2 citroner, från hvilka saften väl urkramas. Derefter slås 1 ölglas franskt vin i en panna och häruti läggas sockerbitarna att smälta. Sedan 5 ägg blifvit väl vispade, slås de i vinet, som derefter vispas, tills det börjar tjockna, då det uppslås för att kallna. Derpå röres det till sammans med 1 halfstop till skum vispad grädde. Slutligen upplöses för 25 öre gelatin, hvaraf en vacker form invändigt smörjes med tillhjelp af en fjäder, och det öfriga iröres i massan, som deiefter slås i formen för att kallna. Sedan doppas formen hastigt i hett vatten och puddingen uppslås på ett fat samt bör kallna på is. Sjelfva krämen bör helst kokas dagen fornt. Selma. Att 1 koka bruna bönor på 1 / 2 å 2 timmar. Om man så vill, blöter man bönorna aftonen förut — det behöfs dock knapt — häller andra dagen bort detta vatten och kokar dem med ej för mycket vatten / timme. Derefter slår man bort detta vatten och påhäller nytt, men kokande, som ytterligare efter / „ timme ersattes af nytt kokande. Nu tillsättes salt och fett — kort före anrättningen afsmakas med grädde, sirap och ättika. Stenia. Om skötseln af t ö r n r o s o r i boningsrumOfta hör man blomstervänner beklaga sig öfver, att odling af rosenbuskar icke vill lyckas för dem. Köpa de ett blommande exemplar, händer det ofta, att blommor och blad inom kort falla af och knopparne aldrig utveckla sig. I detta fall, som ofta beror på ombyte af luft och plats, i synnerhet om plantan blifvit hastigt uppdrifven, återstår endast att afskära grenarne till tredje ringen och tåligt afbida nästi blomning, som genom riklig behandling aldrig uteblifver på remontantoch månadsrosor. Mycket tacksammare är emellertid skötseln af icke drifna rosenbuskar.
Staten får vidkännas, är aflöning till de flera kontrollörer, som biträda vid bränvinstillverkningen i riket, och det oaktadt har konsumenten skyldighet att anskaffa dessa särskildt rum och vivre, hvadan jag hört att flerdubbelt antal hvarje år anmäla sig, än som finnes platser till, ehuru ingen af Bonde-Ståndet eger att erhålla en sådan, hvilket jag ville förorda; för min del tror jag mig lika samvelsgrannt kunna sköta en sådan, som flertalet af dem som erhålla dem, och hafva mera behållning än alt vara representant, och det med nedsatt arfvode, emot hvad de nu erhålla, ehuru om det än blefve tillåtet, jag får förklara alt jag visst icke ämnar söka sådan; — mer. med anledning häraf vågar jag föreslå: det aflöningen till kontrollörer i allmänhet bör af Rikets Ständer nedsättas till högst 4 R:dr R:mt om dagen, och alt äfven sådana af allmogen, som kunde förete skicklighet i räkning och skrifning, måtte vara berättigade erhålla en sådan befattning, då jag tillika, utan att nedsätta öfverkontrollörens ansvarsfulla åligganden, tror att deras resekostnadsoch dag-traktamente bör skäligen något kunna förminskas. Om remiss häraf till vederbörligt Utskott får jag vördsamt anhålla. Stockholm den 26 November 4862. Häkan Nilsson, från Christianstads län. 40 Motioner i Bonde-Ståndet 1862. Häruti förenar sig: Per Nilsson, från Christianstads län. Af J. O. Sundgren från Stochholms län, om rolehällarncs befriande från båtsmanstiåilet mot erläggande af vakansafgifl lill Statsverket. Då tiden nu synes vara inne att medelst vidtagande åtgärder afhjelpa do brislfälligbeler, sorn visa sig hos en äldre tids inrättningar, så torde älven eli bättre ordnande of flottans gemenskap Döra tagas i öfvervägande, på det att detta manskap måtte blifva fullt dugligt lill ett kraftigt sjöförsvar, aldrahelst som sjökrigsvapnet medelst uppfunna machincr erhållit en så utomordentlig utveckling, ali det med rätta kan sägas hafva blifvit heil och hållet föiändradt.
Jag tror således, alt i närvar, ögonblick är hufvudfrågan, som skall utkämpas, icke egentligen en regleringsfråga emellan städerna, utan emellan städerna och landet. Det är här, som Regeringen behöfver stöd af Sländernes majoritet, om hon skall 8 H. 4° Den 17 Juni f. m. våga taga ett steg, emedan det är här, sorn de mäktigaste intressena stå spända emot hvarandra. Vidare skulle jag tro, att det linnes en omständighet, i hvilken det vore väl om Ständerne kunde uttrycka deras mening till stöd för Regeringen, i afseende på del särskildta runi, som nordens natur och klimat anvisat vårt fädernesland i hänseende till näringarna. Vi hafva långvariga vintrar, under hvilken tid en storde! af befolkningen är sysslolös, då något arbete icke kan. företagas vid jorden. Jag tror derföre, att Regeringen borde rikta sin uppmärksamhet, derhän, alt söka sprida och befrämja handaslöjder och folknäringar på landet, Städerna, kunna och böra icke i vårt land blifva stora fabriksstäder, utan böra hufvudsakligen blifva stapelplatser för landtmunna-industrien. På det sältet ur det, som industrien spridt sig i Schweitz. Ilos oss gifver naturen ännu mera anvisning dertill; men på åstadkommandet deraf har, i min tanke, förhållandet emellan städerna och landet det vigtigaste inflytande. Vidare förekommer fråga om förändring i städernas beskattning, ett ämne hvarpå jag tiger mig friheten fasta Utskts uppmärksamhet, såsom det der nödvändigt hör betraktas i samman„ hang med hnfvudfrågan. Det är ej nog att hafva en allmän theorelisk princip. Ett helt sysleme måste införas, och då är det af stort inflytande, att Regeringen har någon ledning of Ständerna, hvilka utgöra den allmänna beskattningsmaklen.
Det var ett bränneoffer till en söt lukt, ett offer Herranom; såsom Herren honom budit hade. Han hade ock fram den andra väduren, som är fyllooffrens. Och Aaron med hans söner lade sina händer på hans hufvud. Sedan slagtades han. Och Mose tog af hans blod, och strök på högra örnatimpen af Aaron, och uppå tumman af högra handene, och på den största tåna af hans högra fot; Och hade fram Aarons söner, och strök af blodet på deras högra örnatimp, och på tumman af deras högra hand, och på största tåna af deras högra fot; och stänkte blodet på altaret rundt omkring; Och tog det feta och stjerten, och allt det feta på inelfverna, och nätet på lefrena, båda njurarna med det feta deruppå är, och den högra bogen. Dertill tog han utaf korgenom, der det osyrade brödet uti var för Herranom, ena osyrada kako, och ena kako af det oljade brödet, och ena tunnkako, och lade det på det feta, och på högra bogen; Och fick allt detta Aaron och hans söner på händerna, och veftade det för ett veftoffer för Herranom; Och tog det allt igen af deras händer, och brände det upp på altaret ofvanuppå bränneoffret; ty det är fyllooffer till en söt lukt, ett offer Herranom. Och Mose tog bröstet, och veftade det till ett veftoffer för Herranom af fyllooffrens vädur, den kom Mose på hans del; såsom Herren honom budit hade. Och Mose tog af smörjooljone, och af blodet på altaret, och stänkte på Aaron och hans kläder, på hans söner och deras kläder, och vigde så Aaron och hans kläder, hans söner och deras kläder med honom; Och sade till Aaron och hans söner: Koker köttet för dörrene af vittnesbördsens tabernakel; och äter det der, dertill med brödet i fyllooffrens korg, såsom mig budet är och sagdt, att Aaron och hans söner skulle ätat. Hvad öfver blifver af köttet och brödet, det skolen I uppbränna på elde.
365 mälas och styrkas, hafva från vederbörande infordrat och till RiddarhusDirectionen ingifvit behöriga Räkningar å sådant arbete, som för Ridderskapets och Ådelns behof vid Riksdag verkställes, och sålunda bör af Riksdagskoslnads-medlen betalas. §• l6- Sedan, i anledning afvid sista Riksdag väckt Motion om Riddarhusets brandförsäkrande, Bögloflige Riddaskapet och Adeln, medelst beslut den t g December i8a3, uppskjutit frågan om en slik brandförsäkring lill nu instundande Riksdag, samt derjemte anmodat RiddarhusDirectionen att emedlertid gå i författning om upprättande af en ordentlig Brandförsäkrings-värdering öfver Riddarhuset med dess tillhörande byggnader, så att vid nästa Riksdag Högloft. Ridderskapet och Adeln, lill hvars pröfning Directionen då borde å nyo anmäla frågan, måtte komma i tillfälle att med säkerhet känna, till hvad värde Riddarhuset borde kunna för berörde ändamål uppskattas; så har Directionen, i följd deraf, uti i3 §. anmält, att, efter det besigtning å Riddarhuset med alla dertill hörande byggnader i behörig ordning föregått, och beskrifning deröfver blifvit upprättad, Directionen öfver Stockholms Stads BrandförsäkringsContoir, uti skrifvelse den a5 sistlidne October, tillkännagifvit, att Riddarhuset med tillhörande Byggnader kunde till försäkring antagas för ett sam - 366 Den g Jun ii e. m. manlagdt belopp af 66,666 R:dr 32 sk.
Småländska länen begärda förändring i salpeter-hjelpens beräkning och utgörande vara rättsenlig och billig, samt att, för beviljandet af merberörda förändring, oundgängligen erfordrades, att nöjaktiga anslag blefve af Rikets Ständer beviljade till godtgörande af den genom förändringen uppkommande minskning uti stadgade och beräknade löne-vilkör, äfvensom uti inkomster, hvilka ej tålde nedsättning; upptagande, i afseende å beloppet af berörda anslag, den Nådiga Propositionen hufvudsakligen, att, enligt de från länen inkomna uppgifter, salpeterhjelpens nu ifrågaställda förändrade utgörande skulle uti de i orten förlagda regementers och korpsers löning medföra följande minskning mot hittills i medeltal under åren 1842—1851 åtnjutet belopp, nemligen: 4. hvarförutan en årlig minskning af 97 R:dr 28 sk. 10 rst. orsakades uti den till förra Adelsfane-Regementet hörande Ryttmästare-indelning af Östgölha-Smålands kompani, hvilken skall till Invalid-fonden indragas, men af Öfversle-löjtuanten m. m. Friherre G. J. Silfversparre ännu ålujutes. Jemväl blefve för Landlstats-tjenstemännen den föreslagna beräkningen af salpeterhjelpen ledande till en icke obetydlig minskning uti hittills åtnjutna lönevilkor, nemligen: Expeditions-Vlskottels Förslag lill underd. Skrifvelse, N:o 34. 45 l:o För Landshöfding;arne: uti Kronobergs län '. Tillsammans Skrifvelse, N:o 3i. För Förste Landtmätare: För Fjerdings mann en : sammanräknadt 27 R:dr 46 sk. 10 r:st. De tillgångar, som af ålder varit anslagne till Jägeri-staten oell hvaraf i Jönköpings Ilin fyra skogvaktare åtnjuta inkomst, skulle jemväl förminskas, genom ifrågavarande åtgärd, för nämnda skogvaktare, med R:dr 11: 35. 8. samt för skogsplanterings-kassan å den till kassan redan indragne ränta, med » 89: 8. 11.
Dl förekommande häraf, och förar altid bringa Walförrattningen til ett afgörande mstag, har /t88e880ren Lalin upgifwit flera anwandbara Utwagar, bland hwilka Utskottet likwäl funnit lämpligast den, at i saknad af all xoaitik pluralitet wid omröstningarne, sätta i dess ställe den relativa, för at slutligen cleciclera. Med hänwisning til hwad Utskottet redan föreslagit rörande en förseglad Votering-Sedels aslag - r242 Den 29 Mars. läggande, afwensom med iakttagande af nägra har nedan införda ytterligare rättelser/ hwilka Utffottet ansett bidragande til det sökta andamalet af ordning och bestämdhet, får Ucffottet altsa wördsammeligen hemställa, för arr wid nästkommande Riksdag af Konung och Ständer afgöras, följande förändrade reclaUion af Regerings-Formens 97 §: Denne Riksens Ständers .suztitiL-Ombudsman wäljes af Riksens Ständer genom Tolf af hwarje Stand, särskildt för tilsället nämnde kllslLoier, hwilka til detta wals förrättande sammanträde samma dag, da de af Standen blifwit utsedde, och skiljes ej at förr än w, let fnlländadt är. Med iakttagande af hwad 69 Z. til lika rösters förekommande stadgar, stola detze Lleökorer famfält och icke efter Stand först rc. Längre ned näst efter orden: "blifwit kallad och sa widare," komme et sä lydande tillägg at inflyta: Inträffar den händelfe, at twa eller flere personer, öfwer hwilka särskildt röstas bär, undfar lika röster, företages först votering om den ordning hwaruti de til omröstning ma framställas.
Theaterns, i 1843 års Revisionsberättelse omnämnda, skuld till salpeterfonden återstodo nu endast 1,000 R:dr. Åtskilliga lån äro äfven beviljade på blotta namn, och ehuru Kongl. Reglementet för salpeter-ärendernas förvaltning af den 17 Mars 1832 icke innehåller några föreskrifter, huru med utlåning af medel förfaras skall, tro Revisorerne likväl, att denna af endast 2:ne ledamöter beslående Kommitté' alltid borde af de lånesökande fordra intecknings-säkerhet, på sätt i andra publika kassor vanligen sker. Öfver-Stätliållare-Diiibctets Maiislis Räkning för Mioiians publika lius i Stockholm. Af räkenskaperna, som i Kongl. Kammar-Rätten för båda åren, granskats utan anmärkning, inhemtas: år 1844. år 1845. Debet. Balans frän föregående året: Uppbörd: Utgift: — Hyra för Öfver-Ståthåilare-Embe tets Kanslis lägenheter Upphandlad ved till åtskilliga Kongl, Kollegier och publika verk 7,225: — 8. 7,614: 17. 4. Balans till påföliancle året: Årliga utbetalningar från allmänna Indragnings-staten af 1,000 R:dr till hyra för de af Öfver-Ståthållare-Embetets Kansli begagnade embetsrum uti den så kallade Westinska egendomen hafva jemväl under ifrågavarande åren skett; hvilket Revisorerne ansett sig böra omförmäla, under åberopande derjemte af hvad uti sista Revisions-berättelsen förekommer, att nemligen Rikets sednast församlade Ständer redan vidtagit den åtgärd, som ansetts leda till Statsverkets framtida befrielse från berörde utgift. Öfver-Ståthållare-Embetets Depositions-räkningftr hafva blifvit granskade i Kongl. Kammar-Rätten för år 1844 med och för år 1845 utan anmärkningar. Ställningen inhemtas genom följande tabell: — 223 — år 1844. år 1345 Debet. Balans från föregående året: Inkomst: Utgift:
Maj:ts Nådiga Proposition, ofvannämnde belopp att å Indragnings-Staten uppföras. Voteringen har utfallit med 26 Ja och 93 Nej, hvarigenom ifrågavarande belopps uppförande å Allmänna Indragnings-Staten blifvit beviljad t. Slockholm den 23 November 1840. STOCKHOLM, Nord st röms ka Boktryckeriet, i84<J. Stals-Utskottets Memorial JS:o 3y/.j 3y5. i N:o 374. Ank. till Exp. Utsk. den 25 Nov. > kl. 3 e. m. Memorial, i anledning af ater remiss ä 5z:a punkten af Memorialet Alto 3oi. Vid pröfning af Utskottets Memorial N:o 3oi,med förslag till [voteringsproposilioner, i anledning af skiljaktiga beslut i åtskilliga frågor, rörande Slals-regleringen, bar 52 punkten, angående burn stor andel af Manufactur-Discontens årliga vinst-medel, som till Riksgiilds-Contoret bör levereras, blifvit af Ridderskapet oell Adeln återremitterad; men som denna voteringsproposition blifvit, af de öfriga 3:ne Riks-Stånden godkänd, och fiågan således, jemlikt 75 §. Riksdags-Ordningen, är genom 3 Stånds beslut afgjord , finner Utskottet någon åtgärd i anledning häraf å dess sida icke kunna vidtagas; hvilket, enär sådant blifvit förbisedt, då Utskottets Utlåtande N:o 345, i anledning af de öfver Memorialet N:o 3oi fattade beslut, afgafs, Utskottet härmed får anmäla. Slockholm den 24 November 1840. Ank. till Exp. Utsk. den a5 Nov. kl. 3 e. ra.'
Till ersättning för den förlust, som , i följd af det förändrade vexlings-priset, tillskyndas de i 4 An* nsta Aid. §. 4 uppräknade Academier, Collegier, och Allmänna Inrättningar, nemligen: UtvexlingsFörlust eller belopp i Tillökni U" i Silfver, Blco-Sedl. Svenska Academien . , 680: - 1,155: 16. Fria Konsternes Academie 60: - 100. B:co, årligen, i mon som vexling e* ger rum, anordnas på Bankens Omkastjaads-Räkning, och sålunda afgå på den Räntevinst, som skall till Riksgälds»Contoiret levereras, intilldess denna ersättning vid nästblifvande Riksdag kan, om Rikets Ständer så för godt finna, såsom verkligt anslag till hvardera Inrättningen å Riks-Staten uppföras. Till Rikets Ständers upplysta pröfning hemställes allt delta vördsamligen. Stockholm dan 8 Mars 183,0. ST O C K HOLM, hlméns & Granbergs Panco-Utskottets Memorial N.o 1JS. Antom till Exp.-Utsk. den i3 Mars i83o. Memorial, med förslag till fule Artikeln , 5:te Afdelningen af det Nja Banco-Reglementetj innehållande de föreskrifter, som afse Bankens Discont-Rörelse. a) Allmänna föreskrifter. §• i* 1:0 Bankens Diseont-Rörelse ombesörjes vid Banco - Disconten i Stockholm, samt Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, och omfattar, under iakttagande af nedanföre stadgade föreskrifter: 1:0 Belåning af vissa Actier och Publika papper utan omsättning med en sammanräknad Fond af 5oo,ooo R:dr; 2:0 Utlåning på Namn och Reverser med omsättningsrätt, dertill en sammanräknad Fond af 8 millioner är anslagen; samt 3:o Utlåning, utan omsättning, för handeln och den större Eili. lill R. St.
Och då hon var medveten om, att hon utan denna ej hade nå- gon makt öfver sin herre och herskare, lånade hon behagets gördel af skönhetens gudinna. Ger oss ej skalden häri en antydan om, hvari kvinnans största makt hestår? — Den fulländade skönheten kan visserligen hänföra till entusiastisk beundran, men den innerliga tjusning, som vinner allas hjärtan, beror ej af skönheten — den skänkes endast af behaget, älskvärdheten — en fängslande makt, som ingen kan motstå. Att vara älskvärd är ett högt, ett skönt mål, som mycket eftersträfvas, en härlig gäfva, som hvarje moder borde kunna gifva sina barn med på lefnadsstigen — och huru falska och bakvända äro likväl ej ofta de medel, som användas till uppnående af ett dylikt mål! — Grace, mångsidigt vetande, utbildade talanger, lätt, spirituell konversationsförmåga — allt detta är blott värdelösa ackvisitioner för den, som sträfvar efter älskvärdhet, ty det sanna behaget är endast en återglans af en ren, offervillig själ, af ett välvilligt, medlidsamt hjärta, liksom öfver hufvud grunden till den äkta älskvärdheten ligger i själfförgätenheten. Att uppfostra är ingen lätt uppgift, att kväfva kärleken till det egna jaget redan hos barnet och att med själföfvervinnelse hindra egoismens slumrande frön att uppväxa, helst i de förmögnes kretsar, där hela hushållet ofta vänder sig kring barnen. För det mesta uppbjudes allt för att skämma bort den späda människotelningen, och så uppväxa mestadels små tyranner oeh hänsynslösa egoister, hos hvilka den verkliga älskvärdheten aldrig kan finnas. V i äro långt ifrån att vilja fördöma en öm vård och kärleksfull tillsyn, tvärtom må mycken trogen och äkta kärlek omge våra älsklingar, men en sädan kärlek, som blir dem midt för Kungsträdgården, Allm. Order t i l l landsorten expedieras mot postförskott eller järnvägsefterkraf.
De föreslagne nya stadganden att, ona Rätten pröfvar mågen fordran, i grund af en Borgenärs jäf, antingen hel och hållert , eller till någon del försvinna, sådant bör gälla till förmån för öfrige Borgenärer, ändå att de ej i jäfvet deltagit, men att den enes ändrings-sökande i Rättens Dom ej må gälla för annan, ärogrun. dadé å de skäl, att ej någon må genom okunnighet om sin egen rätt och om de jäf, som äga rum emot annans fordran, vid första Domstolen blifva lidande, och den, som bevakat en i sig sjelf ogiltig fordran , således ej eller draga obehörig fördel af någons stillatigande ; och att deremot, sedan Dom vid första Domstolen fallit, och en hvar Borgenär baft tillfälle att deraf göra sig underrättad orri den rätt honom och andre tillagd blifvit, den ene genom fullföljandet af sin talan ej kan verka upphäfvandet af den laga kraft, Domen emot en annan vunnit. Da det ej sällan inträffar, att Borgenärer 1 sina inlagor påstå , att med förmånsrätt utbekomma fordringar, derföre sådan rätt efter Lag ej ager rum, utan att anmärkning deremot af andre göres, har Commitéen ansett den af Domstolen, utan uttrycklig anvisning i Lag, redan antagne Lagskipnings-princip, att ordningen och Konungms Nåd, Propositioner. företrädet börgenärerne emellan må efter Bag oell fordringarnes beskaffenhet bestämmas , ändå att jäf emot sökt förmånsrätt ej gjordt är-, i Concurs-Lagen böra bestämdt utsättas. X afseende på sysslomans redovisning och Concurs-massans utdelning till Börgenärerne har Committéen föreslagit sådane närmare bestämmelser , som till befordrande af Borgenärers och äfven Gäldenärens rätt ansetts nödiga. Grunderna för delning af ett Bc emellan maltar, eller emellan död makas arfvingar och den efterlefvande makan, äro i Allmänna Gagen stadgade.
Ehuru jag icke, i likhet med en och annan af de talare, som förut i denna fråga yttrat sig, vill söka att ingå i pröfning om det lämpligaste sättet att till sjös försvara Sverige, då jag anser denna fråga icke vara till öfverläggning nu framställd, utan fråga endast här är, huruvida en anhållan till Konungen skall göras, att detta anslag icke måtte användas på byggnad, förbyggnad eller svårare reparationer af linieskepp, ber jag dock att få yttra några ord till försvar för den åsigt, som Ulsk. här framställt. Jag gör det helt enkelt af det skäl, att jag anser frågan nu stå i samma ställning, som den gjorde vid förra riksdagen, då en sådan framställning af R. St. godkändes. Konungen har ock sjelf förklarat, att han anser frågan stå på samma ståndpunkt, emedan han förklarat, att han ännu icke varit i tillfälle att pröfva, på hvad sätt Sveriges sjöförsvar borde organiseras, och jag anser det således vara ganska riktigt, att den anhållan, som af Ständerna vid förra riksdagen gjordes, nu förnyas, intilldess Konungen genom tillkännagifvande af sin åsigt har afgjort saken. Jag anhåller således om bifall tiil Clskis förslag. Frih. Ridderstolpe, Fredr: StatsUlsk. har, efter min tanka, varit för strängt i termer, då det ansett, att endast reparationer af de nuvar. linieskeppen skulle tillåtas, men att de, som under de kommande åren laga någon skada, icke böra repareras’. Hvad skulle vi icke i allmänhet vilja gifva, om vi kunde förflytta en fästning, ooch till Rikets nytta begagna den, hvarest fienden attackerade. Åtminstone jag som icke är sjöman och kanske många med mig kunna icke betrakta ett linieskepp såsom' någonting annat än en fästning, som kan förflyttas, och tro att inga skärgårdsfartyg ensamt kunna betrygga oss för fienden. Det är i anseende till de ord, som i utlåt, blifvit begagnade, mera än lill sjelfva saken, som jag gör denna anmärkn. Jag instämmer föröfrigt med Gr. von Platen, alt frågan bör lemnäs i samma skick som föregå - 310