Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid i3:de a) att den bestämda diametern på ångröret skall föranleda många förändringar och dermed förenade kostnader, i anseende dertill, att röret på en mängd gamla hattar, vid utgången från hatten, merendels öfverstiger 6 tum i diameter, ehuru vanligen mindre vid öppningen; b) att beskrifningen på andra classens redskap bör sålunda ändras, att mäskningen i miiskvärmareri får af ånga vidröras; Ber.-, Lag• samt Allm. Besv.- och Oecon.- XJtsk:s Utlåtande i\7:o 8. c) att det vid tredje oell fjerde classerne uppgifne förhållande med ångornas omkokning är origtigt, emedan de uppstigande ångorna i reclificatorn hastigt afkylas och sålunda rectifieras derigenom, att de affälla de gröfre och tyngre beståndsdelarne; dj) att beskrifningen på 7:de classens pannor bör förtydligas, så att ingen må taga sig anledning alt förena t vänne c>o:kannors pannor; e) att i beskrifningen på första classens redskap bör nttryckas: ”med fast eller löst bröst;” att andra punkten bör förändras sålunda: ”Hatten, som endast får innesluta ett tomt rum, och hvartill räknas ett fastsittande ångrör, hvaraf b turn närmast hatten ingå i uppmätningen i sammanhang med densamma, får ej innehålla mera än två tredjedelar af pannans rymd;” och att i tredje punkten ångrörets diameter ändras till 8 turn; Q att ångröret bör kallas afkylningsrör. Vid att det i denna och 21 §§. stadgade vite för förfärdigandet af annan redskap, än i förslaget beskrifves, lägger ett band på näringen, emedan man kan tänka sig, att redskap förfärdigades för en ulläunings räkning af annan beskaffenhet, hvaraf exporten ej borde hindras.
»Eftersom detta mål behandlas i dag inför rätta,» skref tidningen, »vilja vi lämna en redogörelse därför.» Giannita läste och läste. Hon läste om och om igen, innan hon förstod. Det var ej en muskel i hennes kropp, som ej började darra af förskräckelse, då hon ändtligen begrep. Hennes gudsysters far, som ägt stora vingårdar, hade blifvit ruinerad, därför att vinsjukan förhärjat dem. Och detta var det minsta. Han hade också förskingrat en välgörenhetsfond, som anförtrotts åt honom. Han var arresterad, och i dag skulle han stå inför rätta. Giannita kramade samman tidningen, kastade den på gatan och trampade på den. Bättre förtjänade ej den, som bragte sådana nyheter. Sedan stod hon alldeles slagen af att detta skulle möta henne, då hon kom till Catania för första gångan på tolf år. »Herre Gud,» sade hon, »är det någon mening med detta?» Där hemma i Diamante hade väl aldrig någon brytt sig om att säga henne hvad som var på färde. Var det en skickelse, att hon skulle vara här just på själfva rättegångsdagen? »Hör, donna Alfari,» sade hon, »ni får göra hvad ni vill, men jag måste gå upp i domstolen.» Det var bestämdhet öfver Giannita. Ingenting kunde rubba henne. »Förstår ni ej, att det är för detta och ej för er skull, som Gud har förmått er att taga mig med till Catania?» sade hon till Rosa Alfari. Det var ej ett ögonblicks tvifvel hos Giannita, att det var något öfvernaturligt med i spelet. Rosa Alfari måste låta henne gå, och hon sökte sig fram till justitiepalatset. Hon stod bland gatpojkar och slödder på åhörareplatsen och såg cavaliere Palmeri på de anklagades bänk. Det var en fin herre med hvitt pipskägg och hvita mustascher. Giannita kände igen honom. Hon hörde, att han dömdes till ett halft års fängelse, och Giannita tyckte sig allt tydligare se, att hon vandrade där som en Guds utsände. »Nu måtte min gudsyster behöfva mig,» tänkte hon. Hon gick åter ut på gatan och frågade sig fram till palazzo Palmeri.» På vägen körde en vagn förbi henne.
Betänkande, i anledning af väckte motioner, om förändringar och tillägg i Kongl. Förordningen, angående Socknestämmor och Kyrkoråd af den 26 Februarii 1817. X dessa ämnen hafva till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet blifvit remitterade följande motioner: frdn Högloft. Ridderskapet och Adeln: af Friherre Hermelin , August; från Högvördige P r este-St amiet: af Proslarne J. M. Svedelius , Mittag, P. P. Svedelius , med hvilken instämt Domprosten Heurlin samt Contracts-Prostarne Hallström och Örnberg, och af Kyrkoherden Bergvall, med hvilken i hufvudsaken sig förenat Biskopen Doctor Hedren, Doctor Pettersson, Prosten Lyth och Comminislern Dahlgren ; från Väll ojl. Borgare-Ståndet; af Herr Forssberg/ från Hedervärda Bonde-Ståndet: af Riksdagsfullmägtigen Johan Wiklund från Vesler-Norrlands Län. Tvänne af Molionairerne hafva anfört, att ifrågavarande Förordning redan erhållit åtski 1 lige förändringar och tillägg, dels genom promulgerade Författningar, dels genom Kongl. Majrts i serskilde mål utfärdade Nådiga Bref och Beslut; men alt, det oaktadt, ytterligare rättelser och förbättringar skola vara nödige, till beredande hvaraf och på det alla gällande stad gauden, rörande Socknestämmor och Kyrkoråd, må i en Författning vara att tillgå, Molionairerne föreslagit en fullständig omarbetning af Förordningen, hvilket uppdrag kunde anförtros antingen den till Kyrko-Lagens öfverseende nedsalta Comité eller andra i ämnet kunnige och erfarne män, samt deras förslag till Kongl. Maj:t ofördröjligen afgifvas, och en förnyad Författning derefter i Nåder utfärdas. Bihang till R. St. Prot■ 1834 och 1835. 7:de Sami. %:dra A]d. 1 il-te Håftet. 2 Lagsamt Allm. B c, sv.- och Oecon.- Utslc'.s Betänkande ISo 4-0.
Men som det hittills ofta handt och äfven hädanefter kan hända, att, oaktadt ett ämne är af egenskap att rätteligen tillhöra sockenstämmas upptagande, beslut derutinnan fattas, som uppenbart strida mot allmän lag och gällande författningar, samt förnärma den utom communen boende allmänhetens rättigheter, torde något särskildt correctiv höra uppställas för dylikt fall; och detta synes kunna deri bestå, att sådant olagligt beslut må kunna till sin kraft och verkan upphäfvas, när helst delaf någon öfverklagas eller eljest kommer till Konungens Bef:h:des kännedom. Naturligtvis bör lika påföljd kunna äga rum, då sockenstämma fattar beslut i ämnen, hvarom den alldeles icke äger rätt att besluta, vare sig alt ordform gör föreställningar deremot, eller sådant underlåter, eller att prot. genast varder till Konungens Bef:h:de insändt, eller icke. För öfrigt lärer det blifva af högsta nödvändighet, att de vitén, som af sockenstämma tilläfventyrs skulle påbjudas i allmänhet för éfterlefnad af något sockenstämmans beslut, icke få gälla eller tillämpas, innan de, efter derom skedd underställning, vunnit Konungens Bef:h:des fastställelse. Benägenheten att i sockenstämma söka stadga större eller mindre vitén, der andra medel skulle bättre verka för å - 8 Den i April. syftade ändamålet, har hittills ofta funnits urarta till de sällsammaste vitesbestämmelser, olämpliga till saken och stridande mot gällande lagar, samt ej sällan ingripande i den allmänna lagstiftningen, hvilket föranlåtit mig att genom tind. anmälan af den 12 April 1833 söka få detta missbruk afskaffadt. De flera då uppgifna exemplen på missbruket skulle kunna ökas till en otrolig mängd.
Majrts Nådiga Proposition om åtgärder till Fårskötselns och Ullproductionens befrämjande synes mig hafva förtjent ett lifligare behjertande, än den i de förenade Utskottens tillstyrkanden erfarit, då densamma afser ett ganska vigtigt steg till afhjelpande af de ojémnheter, som inom vårt land för näi*varande förefinnas emellan Landtbruks-näringens olika grenar, och då den framställer förslag till åtgärder, hvilkas följder icke kunna vara ovissa, alldenstund erfarenheten, i synnerhet i Norra Tyskland och förnämligast Preussen, vittnar, att just samma åtgärder derstädes upphjelpt landtbruket lill en betydande höjd och förskaffat detsamma en utomordentligt rik inkomstkälla , äfvensom framgången af enskildes Schäl feri-anläggningar inom vårt land vittnar, att local och climat äro hos oss fullt så tjenliga för en förbättrad Fårafvel och Ullproduction, som i Norra Tyskland. Vårt behof af dessa anstalter, som efterhand böra åt vårt land bespara de utomordentligt stora summor, hvilka nu för utländsk Bih. till R. Uti, ZV.oiog. Ull utgå ur Riket, vitsordas tillräckligt af Commerce-Collegii, bland Riks-Ståndens Ledamöter utdelade, Utlåtande, som i öfrigt så fullständigt upp' lyser alla hithörande ämnen, att jag anser mig endast behöfva detsamma åberopa. Förgäfves väntar man, att enskilda industrien skall kunna göra början med en vidsträckt förbättrad Fårafvel, så länge goda Får-racer icke annat än på mycket aflägsna orter stå att erhålla, så länge inga StamSchäferier finnas, hvarifrån kunskapen om en vigtig Fårskötsel och Ullens rätta behandling kan sprida sig. De isolerade försök, som enskilde företaga, kunna aldrig leda till något betydligt resultat, så länge inga Ull-Contoir och Ullsorterings-Inrätt^ ningar bilda förenings-punkter emellan köparen och säljaren, och lemna den förre tillfälle att erhålla sådan vara, som han åstundar, och den senare att få sin vara bestämd till qvaliteten och skäligen betald.
Stals-Rädets ledamöter, Presidenter och Chefer för kollegier eller i dessas ställe inrättade verk, Justilie-kanslern, Cheferna för Tullstyrelsen och för Postverket, Expeditions-chefer i Stats-departementen, Öfverståthåilaren, Underståthållaren och Polismästaren i hufvudstaden, Landshöfdingar, Fältmarskalker, Generaler och Amiraler af alla grader, General-adjutanter, Kommendanter i fästningarne, Öfverstar för regementena, Sekund - Konstilutions-Utskottets Memorial N:o 11. 17 kund cheferna för Gardes regementena till häst och fot och för Lif-regementets korpser samt Cheferne för öfrige särskilt för sig bestående militära korpser eller bataljoner, Cheferne för Artilleriet, Fortifikations-, Fältmätningsoch Sjömätnings-väsendet, Ministrar, Sändebud och Agenter för handeln och främmande makter, samt de Embetsoch Tjenstemän, sora uti Konungens kabinett för utrikes brefvexlingen och vid beskickningarne nytt jas, hafva förtroende sysslor, från hvilka Konungen mä dem entlediga, när Han pröfvar rikets tjenst det fordra. Konungen kungöre dock sådana beslut i Stats-Rådet, hvars ledamöter vare skyldige att deremot göra underdåniga föreställningar, om de finna sig dertill skäl ega. § 64. De som bekläda domare-embeten, så högre som lägre, samt alle andre embetsoch tjenstemän, än de i föregående § nämnde, kunna icke, utan medelst ransakning och dom, ifrån sina innehafvande sysslor af Konungen afsättas, ej heller, utan efter egna ansökningar, till andra tjenster befordras eller flyttas. § 65. Landet skall förblifva indeladt i höfdingdömen under den vanliga landtregeringen. Den civila och militära myndigheten må inom landtregeringen icke hos samma embetsman förenas. § 66.
Fjerde Scenen. KATRI (ensam). Han går! Hvad har jag sagt? Hvad gjort? Min kraft, Min kraft mig öfverger. (Famlar till pålen och omsluter den krampaktigt.) Der går han, o min son! Se stjernljus sväfva kring hans mörka lockar, Och hög som natten växer hans gestalt. Du älskade, du lif, du vår, du sol, Vänd åter i min famn Han hör ej mer. (Hon dignar ner på schavotten.) Tablå. (Studerrummet hos Ericus Erici.) Femte Scenen. ERICUS ERICI (sitter och skrifver. Bibeln och några andra böcker på bordet). ARVID STÅLARM (inträder). STÅLARM. God afton, ers högvördighet! Jag stör? ERICUS ERICI. För ingen del. Det är ett arbete, Som när som helst jag åter kan ta vid. Guds milda lära här jag tecknar upp I enkla ord för folket, och så länge Hans andes frid bor i min själ, förmår All verldens strid mig icke deri störa. STÅLARM. Ett godt och nyttigt verk! Dock tyckes mig Ni orätt gör, herr bisp, då så ni drager Ert snille bort från statens ärender, Som nu behöfva krafter mer än nå’nsin. ERICUS ERICI. Hvar men’ska har sin gifna plats i lifvet, Jag tackar Gud för min och verkar der. Om ni tillåter, skrifver jag till slut Den mening, som ni med er ankomst afbröt. STÅLARM(under det Ericus skrifver). Ni är mig just en general, herr bisp. Ert stridsfält är det hvita pergamentet, Der svarta bibelsprängda små soldater Marschera uppå ert kommando fram. Bläckhornet är fältlägret och er själ Det mynthus, hvarur ni i guld betalar Den rika solden åt er trogna skara. Så leker ni som barn med tennsoldater Och bryr er litet om, hur det ser ut I statens stora, sönderfallna hushåll. Men säg, herr general, hvem är väl då Motståndaren, som så upptar er omsorg, Att för allt annat blind ni är?
Då högstberörde nådiga bref, på sätt ofvan är anfördt, innehåller den föreskrift, att de vid Kommissionens upplösning ännu felande redogörelser, likasom andra möjligen inkommande ärenden, borde till Kongl. Kommerse-kollegium öfverlemnas, har det förefallit Revisorerne högst anmärkningsvärdt, att räkenskaperna för år 1852 först vid slutet af år 1855 blifvit afslutade, hvarigenom inträffat, att de deruti utbalanserade belopp, nemligen tillgångar 720 R:dr 46 sk. och skulder 1,755 R:dr 24 sk. 11 rst. ej, såsom af omförmälda nådiga föreskrift bordt följa, kunnat uti Kommerse-kollegii redogörelse för den påföljande tiden af Kollegii förvaltning till redovisning upptagas; hvilket förhållande, enligt Revisorernes tanke, föraidcdcr dertill, att en särskild redogörelse, som eljest kunnat undvikas, framdeles måste öfver dessa balans-poster upprättas. 2:o Kongl. Kommerse-kollegii karantäns-redogörelse. På grund af ofvan åberopade Kongl, bref af den 15 Juli 1852, emottog Kongl. Kommerse-kollegium, efter förra Karantäns-konimissionens vid samma tid skedda upplösning, förvaltningen och inseendet öfver karantäns-anstalterna; men denna Kollegii befattning upphörde redan under påföljande år sedan Kongl. Mäj:t, genom nådigt bref den 4 Augusti 1853, i anseende dertill, att kolera-farsoten åter börjat sprida sig till liera utländska Ostersjö-hamnar, funnit nödigt förordna, att en särskild Karantäns-kommission i Stockholm borde ånyo inrättas. För den tid, hvarunder Kollegium sålunda haft bestyret med karantäns-medlens förvaltning, äro särskilda redogörelser upprättade, af hvilka den för år 1852 blifvit i Kongl. Kammar-rätten granskad utan anmärkning, hvaremot 1853 års räkenskap, som först i Oktober månad innevarande år afslutades, ännu icke är till granskning af bemälte embetsverk aflemnad. Inkomster och utgifter redovisas sålunda: veoec■ ^ år 1852. år 1853. Balans från föregående år:
- För öfrigt har föreningen organiserat en boklcoe~zité, vidtagit förberedande atgärder för grundande af ett ungdonzsbibliotek stiftat en 7~enzstu&amp;ekonzitt!, dess elementarkzcrs för arbeterskor har fortsat t sin verksamhet under stor anslutning o. s. v. Bland viktiga frågor, soni upptagits till beliandling, må i synnerhet franihållas den om anställande af kvidig betjäning vid polisvaktkoeztoren. - Arbetsbgråez, afsedd för arbetssökande sk väl ur den bildade som tjänande klassen, har flitigt atilitats af bide arbetssölsande och arbetsgifvare. Reformarbetet till förbättrandet af kvinnans ställning är namnet på ett under iitgifning varande arbete af Alexandra Gripenberg. E t t par häften af det intressanta verket, som fullbordadt koinmer att.oinfatta 4 häften, äro redan utsaiida i bokhandeln. ' Danmark. Fröken Ida FalbeHansen i Köpenhamn liar blif vi t utniimnit till niedlem af skollärerexamenskoinissionen ined skyldigliet. a t t examinera i danska sprhket. Föreningen D Minervaw i ' prag, på hvars initiativ, enligt hvad vi i ett föreghende hafte meddelat, det första kvinliga gyinnasiiiiii öppnats i Bölinieiis liiifvudstad, liar så väl till kiiltiisoch iindervisningsministm soin till riksrådet inlamnat petitioner om att de lärjungar, soin aflagt inogenhetsexainen vid gymnasiet, måtte få tillträde till de filosofiska, medicinska och fariiiaceutiska studierna vid universitetet. Den nllmänna meningen inom dessa kretsar tyckes ej vara ogynnsamt stämd för denna reform, tillskrifver oss en enskild meddelare från Prag, ehurii annu en tid torde förgå innan tillstindet blir beviljadt. wMen det koininer att beviljas, det ligger i tidsriktningenw, yttrar vår meddelare. Den österrikiska regeringen liar dessutoiii i Bög grad behof af kvinliga liikare, kunniga i slaviskt tungomål, för de muhamedanska kiriniiorna i Bosiiien.
» God morgon, storrymmare », helsade han på långt håll; » hvar i all verlden har du hållit hus så länge; frukosten väntar, och Klara och jag förgås af hunger. » » Jag har endast tagit mig en herrlig morgonpromenad, som råkade bli något längre än jag från början ämnat. Man lockas så lätt för långt efter den vackra stranden. » » Och din följeslagarinna, hvar har du henne? Fru Kruse och du gjorde ju sällskap bort, efter hvad ryktet förmäler. » » Vi skildes snart », svarade Vrede, något förlägen, » jag vet inte hvilka vägar, hon har tagit. Men hon kommer väl snart till rätta ». De väntade ännu en stund med frukosten, men ingen Ruth hördes utaf. Klara började Men når hon stod blef det så mörkt » Ack, så trogen vid lilla blomman kär, i skogen, och natten syntes når. kom du blomma kära, 1 jag skall dig varsamt bära och lägg dig c min famn, och ge dig kårleksnamn. Når hem vi äro komna, du lilla vännen min, så har du hunnit somna mal lått och roligt sinn '. Och når du åter vaknar i hemmets ljusa eerld, du icke skogen saknar och ångiar ej din färd. » Gerda N — n. Sen till, ärade läsarinnor, att Idun ej saknas hos någon af edra bekanta! Med Iduns expeditlon är förenad Iduns uträttnlngsbyrå, hvilken gratis verkställer alla uppköp åt Iduns abonnenter I landsorten samt för öfrigt Handarbeten. När du går ut och plockar blommor bör du ha en liten vacker korg att sätta dem i. Du kan virka dig en sådan af groft bomullsgarn, fläta igenom den med fin ståltråd, så att den får vacker fason, doppa den i lim eller stearin och strö öfver den med bronspulver, då den är halftorr. Sedan sättes ett litet fat med vatten i den och blommorna ordnas deri. Klädedräkten. Medel mot mal. Ett säkert sådant är att bestänka kläderna med terpentinsprit och sedan sy in pelsverket i linne. Toaletten. Blomsterextrakl. Kronblad af doftande blommor, såsom rosor, jasminer, nejlikor, löfkojor m. fl.
Herr Grefve von Essen har väl till Riksens Ständer framställt, att de för Kongl. Maj.ts Hofhållning anslagne Ö20,ooo R;dr B:co befinnas otiliräcklige, och att den uppgifne bristen skulle utgöra omkring 100,000 R:dr B:co; men Herr Grefve von Essen, har icke ådagalagt att Konungen i och för denna uppgifna brist vöre uti något trångmål eller verkligt behof, och en sådan framställning jlärer också näppeligen kunna göras, då man genom beräknandet af de 200,000 R:dr B:co, hvilka till Kongl. Majjt årligen utgå från RiksgäldsContoiret, med tillägg afåooo R:r B:eo. Konung Carl XIII;s LifränteCapital genast finner den uppgifne bristen betäckt, och dertill ett öfverskott af io5,ooo R:dr B:co. Då hvarje Svensk man är ögonvittne till Hans Majds Konungens enskilta frikostigheter, så visar det sig tydligen, att den värde Motionairens framställning om ett ökadt anslag för första HufvudTiteln icke varit påkalladt af öfvertygelsen om bristan, de tillgångar för Hans Majit, att bestrida de utgifter, som dess Hofhållning erfordra. Då mag föeu 5 Julli f. m. dessutom täger i betraktande, att Svenska Folket, utom de för Konungens Hofhållning anslagne 620,000 R:dr, till samma ändamål erläggcr 5000 R.dr årligen till meubler, till Hofstallet hitintills 17,460 R:dr, utom de indelte Råntorne, till Slottets Police, lysning och renhållning i6,4ooo R;dr, ved och kohl för de Kongl. Hofven aö,ooo R:dr samt till Kungsgårdarnes underhållande 28,000 R:dr; så finner man att det Svenska Folket redan så ansenligen bidrager till Hofhållningen, att jag för min del anser det vara ganska betänkligt att bevilja något ökadt anslag.
Vid svå- rare magsyra är det särdeles nyttigt att taga en desertsked rabarbervin genast efter middagen. Breflåda. Medel mot fräknar. Man tvättar ansigte och hals m. m. flere aftnar i följd, förrän man går till sängs, med starkt saltvatten. Eller o c k: Tag ett visst qvantum flodvatten, låt det uppkoka, kasta deri så mycket salt, som föses. Då det är afkylt, fuktas ansigtet dermed. Bör torka af sig sjelf under natten, tills morgontoaletten förättas. Råd, Prenumerant hänvisas angående sin förstoppning till svaret till P. E. här ofvan. — Hvad baden beträffar, så vore det önskligt, om ni kunde få dylika en gång i veckan, sommartiden helst oftare. D:r - d. F r å g o r. Sonja. Hvarjehanda. Att bevara hårväxten. Man kokar humlestjelkar i vatten; med detta vatten tvättar man hufvudet, innan man går till sängs om qvällarne. Detta enkla men säkra medel gör äfven, att håret blir mycket mjukt och glänsande. A. S. Ett billigt bläck tillredes af 5 delar anilinsvart, 30 delar socker och 1,000 delar vatten. Blandningen sker i en lerkruka oeh så, att de första delarne upplösas i något ljumt vatten, hvarpå resten af vattnet slås till. Fru Pettersson. N:r I I. Vill någon af Iduns läsarinnor godhetsfullfc lära Rakel, huru god köttpudding göres? Äfven beskrifning pä andra kötträtter enaottages med största tacksamhet. Huru skola målade golf limmas, på det att de må hålla sig bättre! Rakel. N:r I 2. Vore tacksam om någon ville upplysa, huru vaxstaplar göras, och hur blandningen till desamma sammansättes. Hulda N. — N:r 13. Vill någon af Iduns läsarinnor upplysa om med hvad slags tråd eller garn man bäst kan träda knutna gardiner (knutna af hvit linnetråd)? «Ange.- » N:r I 4. Huru tillredes tryffexad chateaubriand? Iris. S v a r.
Då ännu många ledamöter anmält sig alt tala, och det var att förmoda att ännu flere skulle anmäla sig, samt dessutom voteringar i detta ämne säkerligen förestode, beslöt 11. o. Ad., då tiden redan var långt framliden, att uppskju - 28 2iS Den 19 April f. m. ta fortsättningen af detta måls pröfning till nästa plenum och nu åtskiljas. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 3 e. m. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Måndagen den 19 April 184 * * Plenum kl. 6 e. m. Företogs val af 12 suppleanter till förstärkta StatsTJtsk. ; och befunnos, vid valförrättningens slut, och sedan lottning om ordningen blifvit anställd emellan dem, som erhållit lika röster, nedannämnde ledamöter dertill hafva blifvit utsedde, nemi.: V:o 23 I I. Hr Rabenius, fulhn. Hr von Hohenh ausen, Michael Silvius i3i röster. 99 l6l2. n Grundelstjerna, Axel Wilh., i3o li 99 9- 11 Ulfsparre, Georg, . 129 11 99 IQoS. » von Rosen, Georg Ludv., . 129 u 99 i5o5. 11 von Seth, fullm. Hr Planting Gyllenbåga, fullm. Hr Kuylenstjerna, Erik Magnus . 122 ii 99 77. Frih. Rehbinder, Fredr. Wilh., 122 i> H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 9 om aftonen. In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. Den 21 April f. m. Onsdagen den 21 April 1841 • Plenum kl. 9 f. m. Justerades pIeni-prol;n för den t.5 sistl. Mars e. m. och den 17 sistl. Mars f. 111. Ånyo föredrogs Exped.Utsk:s den 19 dennes på bordet Jagda förslag N:o do2 till R.
M:ts nådiga proposition skall fördelas emellan bemälte kanslister, skäligen borde fördubblas, så att desse personer, hvilka hafva en annan och vidsträcktare tjänstgöringsskyldighet än kanslister i andra embetsverk, må erhålla 1,400 R:dr hvardera; varande alltså, såsom arfvode, till fördelning emellan protokolls-förande kanslisterne, en summa af 1,200 R:dr R:mt å slaten uppförd. Emellertid komma såväl 400 R:dr af nyssnämnda summa, som de för tredje kanslist-beställningen äskade 1,000 R:dr, icke att utgå så länge en Notarie qvarstår med aflöning, enligt äldre stat och fullmakt. b) Hvad angår det väckta förslaget om uppförande å stat af en ny Kammarskrifvarc-lön å 1,000 R:dr, anse Rikets Ständer en dylik tjenstemans anställande i det uppgifna ändamålet vara af behofvet påkalladl, men hafva likväl, i öfverensstämmelse ined hvad förut i sådana fall skett, endast på det sätt bifallit den gjorda framställningen, alt en summa af 1,000 R:dr årligen ställes till E. K. M:ts disposition för befrämjande af göromålens gång inom Kammarskrifvare-graden. c) Vidkommande ofvanbernälde Notarie samt en annan öfvertalig tjensteman, f. d. Ombudsmannen vid Direktionen öfver Lappmarks Ecklesiaslik-verk, anse Rikets Ständer tillräckliga skäl för deras förflyttande å Allmänna Indragnings-stalen för närvarande saknas, utan finna desse personer böra fortfarande tjenstgöra i Statskontoret; men då för öfrigt någon anledning till erinran emot förslaget rörande nämnde embetsverks allo ning icke förekommit, har en summa af 17,674 I5:dr såsom förhöjning i anslaget för Statskontoret blifvit af Rikets Ständer beviljad, på sätt närlagde tabell n:o 3 närmare utvisar.