Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har yrkat, att en ny orättvisa i det hänseendet icke nu måtte begås; och Hr Grin torde tvifvelsutan inse att man kan eftergifva uppsägningsrätten utan att derföre eftergifva den fördel förStaten som med denna uppsägningsrätt var förknippad, eller rättigheten att för den spannmål, som ej levererades in natura uppbära forsellön, hvilken fortfarande bordt komma Staten till godo, just i anseende till den betydliga förmån vederbönde räntegifvare genom den å Statens sida eftergifna uppsägningsrättigheten fått sig tillagd. De af Hr Stuart gjorda anmärkn:r har Hr von Hartmansdorff redan besvarat. Jag har således i det fallet ingenting att tillägga, utom hvad angar räkenskaperne, om hvilka Hr Stuart yttrade en mening som jag icke kan gilla. Det är visserligen sannt, att om en ovan person blott tlygligt ögnar på specialräkningen för ett fögderi så skall den måhända förekomma honom något besynnerlig samt svär att begripa; ett förhållande som alltid skall inträffa med nästan hvilken räkning som hälst, huru enkelt den ock må vara uppställd och inrättad, när man icke närmare skärskådar densamma. Men för hvar och en som är aldrig så litet van vid räkenskapers behandling, fordras det visserligen ingen särdeles skarpsinnighet för att intränga i de hemligheter som Hr Stuart påstår skola i landlboksräkenskapen finnas nedlagde.
Jag anhåller, att detta anförande måtte bifogas återrejnissen af StatsUtsk:s betänkande. Hr af Sille'n, Georg Axel, uppläste följande: Då den tjenstebefattning, mig åligger, sätter mig i tillfälle att någorlunda känna förhållandet med indelta armeens aflöning, hoppas jag, att H. R. o. Ad. icke obenäget anser, att jag uppträder för att derutinnan meddela några upplysningar i anledning af StatsUtsk:s utlåt. K:o 81, i hvad det rörer K. M:s nåd. propos. om ett fyllnadsanslag af 19,300 »:dr för löneregleringen vid nämnde arme'. Sjelfva den nåd. proposl i denna del innehåller endast denna stroph; ”Fyllnadsanslag för löneregleringen vid indelta infanteriet 19,800 r:dr;” men går man till det den nåd; propos. bilagde Statsrådsprot., finner man pag. 3 specification på behofvet. Der heter det: "Ehuru indelta ”armeens lönereglering med det af R. St. vid sista riksdag ”beviljade tillökade anslag kunnat i allmänhet på ett til 1— ”fredsstörande sätt uppgöras, hafva tillgångarna likväl icke ”medgifvit att uppföra det lönebelopp för reg:tsqvartermä”stare, andre capitainer och fändrikar vid samtliga infanterj”reg:terna och subalternerna vid de Skånska, som med afseende å tjensternas beskaffenhet och vederbörandes utkomst "skäligen bort äga rum. Den lönetillökning, som K.
5- $ör alla <£cclefiaflique?Q:itibetö? odj Sjenjlemäit beräfnaS £aperings?året från ben l ®laji bet år taperingen jfer, till famina tib påföljanbe år. §. 6. 25oj!ällen ocf> på lön anjlagne Slnnep?menfal? od) jtomljemmatt, fatnt be unber €cclefiajlique? (Evile? od) $Mtatre?bojlällen Ipbanbe Reinman och lägenhe? ter jfola, lifa meb anbre Remman, till beraS värben uppjfattaS, och ben ber? af till fpra procent beräfnabe infomjl tillaggas itinefafvarenS öfrige Söningö? förmåner, od) bevillning efter reban jlabgab grunb påföras, meb iafttaganbe: l:o Sitt, bå Söevillningeti utgått af ^ojlalisvarbet, ben inbelte boftölIS? räntan från Scttcberäfningeti förfvinner. 2:o Sitt Söne?Q3eviUntngen för (EmbetS? och £jenjlemän icfe föränbras genom afgiften för beraS enjfilba egenbom. §• »• Dfvanjlåenbe
Likaså anser jag de förhöjda tullsatserne å garn, linne-, så väl otvinnadt, som tvinnadt eller trud, oriktiga, ty allt garn, ehuru en förädlad vara, behåller dock egenskapen af ett råämne för vidare förädling, dels genom handslöjd, dels genom fabriker. 5:o 'Vid skyddstullsbestämmande, i stället för förbud, kan visserligen icke riktigheten deraf bestridas, att skyddstullen ej behöfver eller bör vara högre, än att den inhemska tillverkningen försäkras att genom densamma kunna uthärda konkurrensen utifrån; likväl torde försigtigheten bjuda att, vid en sådan öfvergång, snarare bestämma tullsatsen för hög än för låg, och att i intet fall genast göra den lägre än en mindre förädlad vara af samma art förut åtnjutit i skydd. Af detta skäl hade socker, loppkandioch kak-, icke bordt åsättas lägre tullsats än 6 sk. per skålpund, som hittills gällt för den mindre raffinerade arten, krossadt lump, havanna, terres samt andra till sockerhalten lika slag.
Eders Kongl. Maj:ts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter, GUST. I). BJÖ1SCK. C. PREHN. NICLAS BECKMAN. E. S. FAGERBERG. ER, TII. BLOMSTRAND. Götheborgs Dom-kapitel den 15 December 1858. Oscar Erli. Rabe. Till högv. Dom-kapitlet i Götheborg. I egenskap af ansvarig räkenskapsförare och redogörare för de kassor och medel, som stå under högv. Dom-kapitlets vård, får jag, med anledning af deii anmärkning, Rikets Ständers sednast församlade Revisorer behagat göra vid Konsistorii räkenskaper för tiden från, den 1 Juli 1856 till samma dag 1857, att nemligen af de extra inkomstmedel från Orgryte pastorat, som för tiden från den 22 September till 1856 års slut skulle hafva till Konsistorium ingått med 445 R;dr 42 sk. R:gs, icke kommit Stiftets byggnadsoch Biskopshus-kassor tillgodo mer än sammanlagdt 396 R:dr 84 öre, vördsammast afgifva följande förklaring:
Af Herr Hesselgren: ”Då jag nu går att nedlägga min reservation mot de sammansatta Utskottens Betänkande i frågan angående vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, är det ingalunda min afsigt alt inlåta mig i strid hvarken med den fördom, enligt hvilken jordbruket i vårt land skulle befinna sig uti det egna och besynnerliga förhållande, att det icke låter bedrifva sig annorlunda än i förening med hränvinsbränning, hvarföre ock bränvinsbrännings-rättigheten borde, såsom en dyrbar klenod, åt den svenska jordbrukaren förvaras, ej heller med den föreställningen, enligt hvilken bränvinet utgör en nödvändighets-vara för menniskan och dranken för boskapen; utan önskar jag endast att få fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på nödvändigheten af sådana åtgärders vidtagande, hvarigenom för de mest framstående missbruken vid utöfningen af omförmälda rättighet må kunna sättas en gräns och staten komma i åtnjutande af åtminstone den ringa skatt, sorn är afsedd att utgå af ifrågavarande produktion och som alltför väl behöfves såsom ett litet bidrag till betäckande af de oberäkneliga utgifter, som 28 Bevil/n.-, L<kjsamt Allm. Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 1. stundligen päkallas till hämmande af bränvinets olyckliga följder, så vidt sådant med penningar sig göra låter. Man har nämligen erfarit, hurusom bränvinsskatten, fastän riksdag efter riksdag påbuden till forhöjdt belopp, i sednare tider nästan alltjemnt nedgått och understigit hvad som varit kalkyleradt, och det, oaktadt, efter hvad kändt'är, bränvinsfloden oupphörligen ökats. De missbruk, hvarigenom ett sådant förhållande kunnat uppstå och få fortfara, hafva knappast kunnat vara obekanta för flertalet af, än mindre för alla dem, som varit håde berättigade och forpligtade att med sin röst bidraga till missbrukens afskaffande; och att de ändock lemnats ohämmade torde man alltså nödgas tillskrifva de allmännare förhållandena af ömsesidigt utbytta, mindre samhällsenliga intressen, hvilka mer än en gång lagt hinder i vägen för samhällsnyttiga reformer.
Adis öfverläggning; men då dessa satser afse en mängd vigtiga ämnen, och jag tvifvelsutan torde äga samma rätt att yttra mig till vederläggning af Hr Grefvens uppgifter, som Hr Grefven att framställa dem; så hade jag äfven tänkt att till besvarande upptaga åtskilliga deribland, stödjande mig hufvudsakligen vid den tillfredsställande öfvertygelse jag äger, att hvad som erfordras för folkets och landets försvar skall kunna erhållas utan folkets förtryck, Den 10 Augusti {. m. »99 och att följaktligen Gr. Frölichs framställda satser skulle kunna till fullständighet vederläggas oeh bevisas vara skefva, oriktiga och med verkliga förhållandet oförenliga: men för att icke borttaga en lid, som är afsedd för andra ändamål, och då det dessutom var omöjligt att fullständigt uppfatta livad Ilr Grefven anförde; så uppskjuter jag dermed, till dess jag lått den tillfredsställelsen att läsa hans yttrande, hvarefter jag är i tillfälle att mera fullständigt besvara detsamma. Företogs till pröfning StatsUtsk:s den 17 och 20 sisth Juni pä bordet lagda utlåt. N:o 168, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt. N:o 31 ; äfvensom sistnämnda utlåt. N:o 31, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens första hufvudtitel. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis pröfvas. Ang:de de till i:sta hufv 11 dtiteln hörande anslags fördelning i två a (delningar. Utsk:s förslag i denna del bifölls. irsta punkten. K. M:s Hofhållning. Gr. Anckarsvärd, Carl Henr.:
P. i36. — om Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets Utlåtanden: 1) rörande byggnader å Soldat-torpen vid Östergöthlands LifGrenadierRegementen, samt desse Regementens befrielse från bevakning vid Wadstena Corrections-Inrättning; 2) rörande stadgande af visse föreskrifter, som böra iakttagas vid upprättande af förslag tili Civile och Militaire tjenster. P. i36„ Pro - 449 ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns: om Bevillnings-, Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Betänkande i anledning af anmärkningar vid Utskottens Utlåtande rörande Fattigvården. P. 137. — om Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande privilegia exclusiva. P. 138. -— om BancoUtskottets memorial i afseende på de Reglementariske Föreskrifterne för BancoFörvaltningen. P. i3q. om Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens svar på anmärkningar vid Utskottens Betänkande rörande nedsättning af Lotsoch Båk-afgifterne för Ångfartyg i allmänhet, m. m, P* i3q. —. om Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens förslag till jemkning i afseende på frågan om utrifning eller ändring af Vattenverk, som, genom uppdämning, skada jord eller hindra dess odling.
Hans praktiska verksamhet ingrep som en faktor i hans andes samklang. Hon skänkte honom mången ljuv tillfredsställelse och gav genom omväxlingen ökad spänstighet åt hans spekulativa forskningar. Han betraktade denna yttre verksamhet i den helgande dagern av ett prästerligt kall, med syfte att förverkliga det sköna i människolivet, och som ett själens prövningsmedel, som, om hon segrade i prövningen, läte henne luttrad framgå till sitt yttersta mål: vilan i Gud. Hon bidrog även i sin mån att läka de sår, som ödet slog hans husliga lycka, när det genom döden avhände honom en älskad maka och genom en mystisk tilldragelse hans ende son, som vid två års ålder försvunnit tillika med två kristianer av hans husfolk. Detta hade skett för sexton år sedan. Hans enda barn var nu den tjuguåriga dottern Hermione. Hon var hans glädje och stolthet, medhjälparinnan i hans arbeten, tröstarinnan i hans mörka ögonblick. Han hade själv med förkärlek ägnat sig åt hennes uppfostran, och måhända var det detta, som i flickans jungfruliga själ inlade det drag av manligt allvar, som hon ägde. En syn av lugnt, antikt behag skulle det varit, om någon vid inträdet i arkontens aula, i ramen av pelare, marmorbilder och blomsterfyllda vaser sett en grupp, bildad av honom och henne: han, den tankfulle, majestätiske mannen, lutad över flickan, med sin arm kring hennes hals, granskande den plan, som hon med ritstiftet i handen visade honom, till någon byggnad, någon plantering, eller lyssnande till den allegoriska utläggning, som hon gjort av någon bland de heliga myterna. Ty hon, som han, var svärmiskt tillgiven fädernas tro, och filosofens dotter älskade tankelekar, som till filosofien förhöllo sig som skaldens tolkning av en blommas natur förhåller sig till vetenskapsmannens. Efter Ädesios, som tidigt lämnade Aten, vart Krysanteus den »gyllene länken i platonismens kedja». Krysanteus föreläste nästan dagligen i Akademias trädgård för ett ännu tämligen talrikt antal lärjungar, dels atenare, dels främlingar från skilda delar av världen.
Då frågan likväl nu icke är om löneförhöjning i allmänhet, utan blott om nya tjenster, så skulle jag anhålla om bifall till betänk, i detta hänseende utan vidare löneförhöjning. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk:s förslag rörtde lönerna för Iloflätterna. Ropades starka nej, blandade med ja. Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverröstat ja. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att hofrättsrådens löner borde uppföras till 1800 r:dr, och assessorernes till i5oo r:dr, men att samtliga öfriga till Hofrälterna hörande löner borde uppföras på sätt Utsk. föreslagit. Ropades starka ja, blandade med nej. Frih. Cederström, Anders, begärde votering. Hr Frih. o. Landtm, begärde, att Frih. Cederström måtte uppgifva hvilken mening han önskade måtte blifva contra-proposition. Frih. Cederström, Anders: Jag anhåller om bifall till betänkandet. Hr Frih. o. Landtm, erinrade, att han, innan han framställde den sista propos:n, hade gjort propos. å bifall till SlatsUtsk:s utlåt, i denna del. Denna propos. hade blifvit med nej besvarad, och Hr Landtm, hade förklarat sig sä hafva funnit; i anledn. deraf hade votering blifvit begärd, och förmodade Hr Landtm, alltså, att Frih. Cederström insåge det contra-propos:n således svårligen kunde ai4 Den io Augusti f. m. komma att innehålla denna mening, som R. o. Ad. redan förut afslagit. Frih. Cederström, Anders: Då anhåller jag att contra-propos:n må blifva den, att ingen löneförhöjning kommer att äga rum. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då Frih.
Bevillnings-Förordningen, angående förslag lil! tillägg vid slutet af 2 §. 3 mom. i I. 223. R. 224. Se vidare Bevillnings-Ulskotlets Utlåtande N:o 4. — angående ett tillägg till t45 §. i nu gällande. II. R. 161. Se vidare Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 4. — angående åtskilliga förändringar i. II. 264. III. R. 34. Se vidare Bevillnings Utskottets Utlåtande N:o 4. — angående förändring af 27 §. t mom. i. II. 324. R. 325, 343. R. 75. Se vidare Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 4. — förslag till åtskilliga förändringar i nu gällande. II. R. 326. Se vidare Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 4. — om ändring af 65 §. i den nu gällande. Se Bevillnings-Utskottets Betänkande N:o 4. — om förändrad redaktion af dess 44 §. Se Bevillnings-Utskottels Betänkande N:o 4. — angående formnlärerne, hörande till den blifvande nya. Se Bevillnings-Utskoltels Memorial N:o 34. Bevillningsmedlen, angående beräkningen af. Se Beräkning Bevillningssumman, förslag till dess fördelning. Bevillnings-Utskot tets Betänkande N:o 35. — angående den för Stalsreglei ingen erforderliga. Se Stals-Utskottets Memorial N:o 371. Bevillnings-Taxering, motion angående åstadkommande af noggrannare kontroll öfver sanningsenligheten af uppgifterna till. II. 153. R. 239. Se vidare Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 4. Bevillnings-Utskottet, förslag till ändring i 5,3 och 70 §§:ne Regerings-Formen samt 31 §. Riksdags-Ordningen angående åtskilliga detta Utskotts åligganden. Se Grundlagsändrings-förslag. Bevillnings-Utskottets Ledamöter.
St:r afgjord; men sedan detta nu blifvit händelsen, instämmer jag med Hr von Koch och BorgareSt:t, att §:n mätte helt och hållet utgå. §:n uteslöts. § 74 enl. Utsk:ts förslag. Tillkännagafs att PresteSt:t bifallit §:n och att BorgareSt:t derom fattat följande beslut: »Inledningen antogs så lydande: »»Magistraten åligger att, efter samrådande med stadsnämnden och med ledning af från drätselkammaren infordrade uplysningar, årligen upgöra ett utgiftsoch ett inkomstförslag samt uti det förra uptaga»» etc. Mom. a, b, c och d, angående utgifterna, och mom. a, b, c och d, angående inkomsterna, godkändes enl. komiterades förslag, och dernäst beslöts införande af ett nytt mom. af denna lydelse: »»Förslaget skall i öfrigt upgöras med afs:de på de särskilda bestäm - D<en 9 Oktober. 139 stärn meker, som kunde vara stadgade för inkomsternas användande och utgifternas bestridande.»» Sista mom:t antogs enligt Utsk:ts förslag.» Hr von Koch: Den af Utsk:t föreslagna förändringen är ganska oskyldig. Den innefattar blott att vederbörande skola till magistraten ingifva sina specialförslag öfver utgifter och inkomster »å tid, som af magistraten utsättes i samråd med nämnden.» Jag anser det derföre böra antagas, äfvensom att de af BorgareSt:t beslutade tilläggen, hvilka jemväl äro af mindre vigt, böra bifallas. Gr. Sparre: Hvad l:sta delen af BorgareSt:ts beslut beträffar, har jag deremot ingenting att invända. Vidkommande åter sednare deleu, så måste jag, i likhet med den siste värde talaren, anmärka, att det af nämnde Stånd gjorda tillägget synes mig på en gång så oskyldigt och så öfverflödigt, att jag icke kan inse hvad det skall der att göra. Jag anhåller derför om bifall till det l:sta af BorgareSt:ts tillägg, men afslag å inbjudningen, för så vidt den rörer den sednare delen.
på hans initiativ sammankallade internationella arsom oftast karaktäriseras däraf, att färgen i betarkonferensen, hvilken, trots åtskilliga motigheter någon mån förstöres och måste återställas. i början, ändå kommit till stånd och under denna Ex. vagnssmörja, blandad med rost, såsfläcmånad varit i verksamhet. Kejsarens förut öppet Slutligen må anföras några tvättningsmeframställda program i den sociala frågan och hans kar m. fl. därpå följande grepp att i handling befordra hennes En underafdelning till denna grupp är: toder för tyger och väfnader. » Eau de Jalösning överensstämde ej med Bismarcks system mycket krångliga och innefattar fläckar, som velle » är ej att rekommendera till annan tvättoch föregående handlingssätt. Det måtte äfven till finnas på smärre gossars hvardagskläder. V i ning än sådan af halmflätade saker, ty den någon del hafva missförståtts af valmännen, åtminafråda hvar och en att befatta sig med detta stora klorhalten gör tygfibrerna svaga. S. k. stone så till vida att socialister i större antal än kemisk tvätt, hvarvid alltid användes denna vanligt blifvit invalda i riksdagen, isynnerhet i Berslag af fläckar! lin. Bismarck har med anledning däraf gjort kejI det följande några anvisningar till fläceller liknande vätskor, skadar därför alltid saren föreställningar, hvilka torde hafva uppfattats tyget. som alltför närgångna. Därtill kommer nu äfven, kars uttagande. att den gamle rikskanslern gjort väl tydliga ansatSammet renas från smuts genom gnidning Begagna alltid först nageln samt gå sakta ser att af sin ätt grunda en, så att säga, ärftlig regeöfver tyget med en borste. Bland enkla med linnelappar och smör, hvarpå tvättas i ringsmakt; man har sagt så många stickord om terpentin, som fullständigt utlöser och aflägs» Bismarcksdynastien » och » majordomusätten », att fläckar behandlas: Fettfläckar, stearinfläckar o. d. bäst genom nar smöret. Silkesplysch tvättas med lut eller äfven de måtte hafva något verkat.
I största hast skref hon ett par ord till honom, samt underrättade, att ankomsten af en fremmande hindrade henne att komma ut på förmiddagen; men, så vidt ingen oförutsedd händelse inträffade, ville hon på aftonen besöka professorn, och göra allt hvad hon förmådde. Sedan hon afsändt sin biljett, gick hon på sitt rum, att, enligt tonen i den faderliga befallningen, göra en utmärkt förmiddagsklädsel. Emellertid hade kommerserådinnan med hårdt bultande hjerta följt sin bleke, förstörde make till dennes enskilda rum. Sedan de båda inträdt, och grosshandlaren omvridit nyckeln i låset, utbrast han i en nästan döende ton: ”Brigitt Marie, jag är ruinerad – jag är förlorad – det är alldeles förbi med mig! – Himmel och helvete! jag ser huru det är, – han har fått vinkar! – förb – öfver alla vinkar! – Jag var icke illa nog i klämman förut! Det enda halmstrå, som höll mig uppe, var min kredit hos detta hus. Men nu är allt förbi. Denne Garben har ofantliga skuldförbindelser af mig; ty under de senare tio åren hafva vi haft vidlyftiga affärer med hvarandra. Och är hans afsigt nu, hvilket jag ej betviflar, att vilja hafva en uppgörelse, kanhända förbindelserna infriade, då är det så helt och hållet slut med mig, att jag aldrig mera kan upplyfta mitt hufvud, utan blir till spott och skam för hela denna skara, hvilken så länge i mig hyllat och vördat den maktegande. O, jag olycklige, ruinerade man!” Den stolte grossören vred händerna och nedsjönk jemrande på soffan. ”I Himlens namn, kära Widen, gif dig tillfreds!” bad kommerserådinnan bevekligt. ”Låt oss hellre uppfinna något medel att afböja den första stormen; ty icke en skymt af rätta förhållandet bör bli synlig. Erinra dig, min gubbe, de föreskrifter du sjelf gaf mig, aftonen af Rosas förlofningsdag, då du första gången anförtrodde mig dina affärers kinkiga ställning.
3 Maj b. 17 Juni b. 3 Maj 19 April 17 Juni a. a. 13 Juli b. 22 Juli a. 15 Mars a. a. 19 April h. 16 Febr. a. a. 8 Mars b. 10 Febr. a. a. 18 .Maj å. 22 Juli b. 1 Aug. a. 19 Aug. b. (j Sept. b. 12 Juli b. 10 Aug b. 28 Juni Bonde Ståndet. b. 10 Maj b. 3 Aug. b. 10 Maj b. 6 Maj b. 28 Febr. a. 3 Maj b. 3 Maj 17 Juni b. 3 Maj 19 April 17 Juni a. a. 14 Juli b. 25 Juli b. 8 Mars a. a. 15 April 3. 12 Febr. a. a. 8 Mars a. IG Febr. a. 18 Maj a. 26 Juli a. a. 31 Juli a. 19 Aug b. 0 Sept. g. 13 Juli b. 14 Aug. b, 20 Juni 1 B. Banko-Diskont-Verket, om ett Kanslist—1>iträdet vid dess l:sta Ombudsmans-Fx pedition i anledning at skiljaktiga, beslut Banko-Fonderne, om tillökning i fonden för belåning af publika papper . Banko-Ombud, förändrade grunder för deras rätt till befordring inom Banko-verket Svar på aterremiss Banko-Regtementet, se Reglemente. Banko-Utskott, om instruktion för nästkommande Riksdags Banko-Verket, förändrad organisation af . Banko-Vinsten, dess aflemnande från Banken i och för statens allmänna behof . Svar på aterremiss V otc rings-pr o position Omrfistnings-rcsultat beredande af tillgångar för det lill rustningskostnader beviljade kreditiv Barn, oakta, om deras arfsrätt, se Oäkta. Barnamord, aug:de ändring i Kongl. Brefvet derom af den 17 Oktober 1778 .
Med afseende icke allenast å det förhéllancLé, att ifråga'varandb ämne uti motionen saknar den utredning, som för dess pröfning ovilkorligen erfordras, än äfven derå, att den nu föreslagne hamnbyggnaden icke finnes Ståts-Utskottets Utlåtande N’.o m4' 7 upptagen uti det underdåniga memorial, Stor-Amirals-Embetets 3:djeAfdelning till Kongl. Maj:t afgifvit med förslag till nya hydrotechniska arbeten och företag, på hvilket Kongl. Maj:t grundat Dess Nådiga Proposition om serskildt anslag för della ändamål med 100,000 R:dr årligen i 5 år, anser Utskottet sig icke kunna tillstyrka bifall å Herr Borgs ofvanberörde motion. Stockholm den 23 Maji i834- Emot detta Beslut har Herr Hagelstam O. J.j anmält reservation, under yttrande, att hamn-anläggningen vid Cimbritshamn i militairiskt hänseende vore förtjent af största uppmärksamhet; och att, om äfven något anslag nu ej dertill kunde beviljas, ett sådant, när lillgångarne det medgifva, borde anvisas, och att således Utskottet bort frågan med ett förordande beledsaga. Antom till Exp.-Utsk. d. a3 Maji kl. 5 t, m.