Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Då betänk, upplyser, att Öfvevståtliållaren, eller Chefen för Stockholms stad, blifvit hörd och gifvit ett grundligt svar, hvaraf man finner, att undersökning skett äfven i Secreta Deputationens protocoll på iy5o-taIet, så att i undersökningsväg intet står att vinna genom borgerskapets hörande, så vet jag icke, att dess yttrande kan vara af nöden, då undersökningen endast haft till föremål att utreda, hvarifrån lindringen härleder sig; och finner jag intet hinder för bifall å betänk., hvilket jag tillstyrker. H. Ex. Hr Gr. Mörner: Jag tror mig endast böra upplysa, att då K. M. efter den verkställda undersökningen öfverlemnade handlingarna till StatsUtsk., utan att dervid foga någon propos. eller något yttrande, var detta ett uppfyllande af R. St:s önskan vid föregående riksdag, men icke något bevis, att K. M. önskade, det afgiften måtte förhöjas eller ändras. Jag tror, att K. M. icke yttrat sig i denna fråga, och således tror jag äfven, att om en sådan sak skulle beslutas, borde den underställas K. M:s nåd. sanction. För principens skull tror jag, att intet ändamål vinnes genom afgiftens ökande, då ändamålet af en ökad inkomst lika väl kan vinnas på annat sätt; men det vore ett vådligt prejudicat för än den ena, än den andra ständiga afgiftens ökande, då deras egenskap är att vara oföränderliga efter längesedan beslutade grunder. Frih. Palmstjerna: Såsom jag fattar denna sak, är här icke fråga om förhöjning af afgifter eller grundskatter hvarken på det ena eller andra stället. Här är endast fråga om att låta statsverket erhålla sin andel af en redan för längesedan påbjuden och utgående grundskatt, hvilken grundskatt nu tillkommer andra inrättningar i Stockholm och Götheborg. Denna grundskatt utgör proc. af behållna summan i sterbhuset, men utgår i Stockholm och Götheborg med £ proc., således med en proc. mera än på andra ställen.
I,o2o. /. 3,744: 6. 5* å öfriga Hufvudtillarne 9,948: 29. 2. 13 6g2.35. 7. Extra Statsregleringens anslag, enligt 1828-1830 årens Riksdagsbeslut till ...köp af _ hemmanet Holm, hvarom fråga förfallit, enligt Kongl. Brefvet den 15 INov. 183-., . 4,bo.. • Ökade Reservationer . Återlyftaåe Depositioner . Levereringar utom Stats-J^erket Balans den 31 December 1838: Kontant Behållning . • Behållning på Vågarne . Dito af Fastigheter Dito af Inventarier Dito af Spanmål . Innestående Krono-uppbörd, Leverefad inom April 1839 3,079,408: Dito » Augusti 1839 237,540: Resterande d. 1 Sept. 1839 372,491: Förskotter ... > 1,889,833: Anmärkta poster . • • Stats-medel. Ilning Vågarne af Fastigheter af Inventarier af Spanmål Kontant Beha Behållning på Di lo Dito Dito Fordringar Uti.inta m edel Innestående K rono-uppbörd , Levererad inom April 1838 Dito „ Augusti 1838 Resterande d. 1 Sept. 1838 Förskolter Anmärkta poster . Minskade Reservationer Depositioner Levereringar utom Stats-L"erket ... i » Balans den 31 December 1838: Öfverleverei ingar 12,139:30.10. Uebel. Besparingar Reservationer återstå: Anordningar, utgångna återgångna i Krono-uppbörden Anordning enligt Extra Slatsregleringen Riksgälds-Kontorets andel i Öfverskotta' och Besparingar Af skrifningar; Af de å 9:de Hufvudtiteln inbetalda lån, jemte räntor, .
Går det af BancoUtsk. framställda förslag igenom, att frän 1847 års början inskränka all belåning uti Ilandelsdisconten till dicontering af vexlar, betalbara i Stockholm, Götheborg eller Malmö, så blir det ganska svårt för Bancofullm. eller för Discontstyrelsen att iakttaga sin pligt att se på Bankens säkerhet och att i mån af behofvet göra inskränkningar derå; det blir svårt för dessa myndigheter att behålla halfva denna sedelstock i rörelsen, och jag underställer dem, hvilka nu kunnat begagna den ena eller andra disconlen, och som icke äro köpmän i Stockholm, Götheborg eller Malmö, jag underställer dem, om det icke för dem skulle blifva en kännbar förlust, i fall under förändrade förhållanden Handelsoch Näringsdisconten tillslöts för dem och Bancodiscontfonden tillika minskades med 840,000 i':dr. Hr von Troil har föreslagit, att denna minskning skulle ersättas genom några hundra tusen r:dr, hvarmed han velat öka några creditivfonder. Detta har äfven 2:ne Ständ för deras del beslutat; men huruvida det på ett ändamålsenligare sätt skall komma alt uppfylla behofvet, det lemnar jag derhän. Inseende de misstag dessa Stånd redan i detta afseende begått och än ytterligare kunna begå, anser jag mig af min pligt uppmanad att ytterligare vidhålla och påyrka antagandet af det förslag, som jag redan framställt. 366 Den 12 April e. m. Frih. Raab: Trenne meningar synas här vilja göra sig gällande. Den ena är, alt man bör anslå den af Utsk. föreslagna summan af 9 millioner r:dr; den andra, som yrkas af Hr Rosenblad, att man bör instämma uti PresteSfis beslut, att låta summan förblifva vid hvad den nu är; och den tredje, hvilken Hr von Troil uttalat, att man bör nedsätta summan till 8,500,000 r:dr. Det är i första rummet angeläget att göra sig reda för den skillnad i belopp, som linnes emellan hvad som nu är utlånt och hvad som skulle blifva utlånt, i händlese Utslcs förslag antoges.
I följd häraf och under den åsigt tillika, att gäldenären bör utan afgift bekomma förslberörde bevis, men emot ersättning, enligt gällande expedilions-taxa, erhålla del af den vidlyftigare handlingen, eller protocollet öfver utmätniugs-förrättningen, hafva Rikets Ständer för sin del beslutat, det stadgas må: att ulmätningsförrättare bör, efter verkställd utmätning, men innan han från förrättningsstället sig beger, om gäldenär så yrkar, emot lösen aflemna ordentligt utmätningsprotocoli, innefattande fullständigt grunden för utmätningen, ut - 358 Expeditions-ZJ tskottels Förslag till und. Skrifvelse, N.-o 148. räkning å skuldebeioppet, så till capital, som ränta och lagsokriings-kostnad, uppgift å de utmätta sakerne samt värdering; men fordrar ej gäldenär sådant protocoll, vare utmätningsförrättaren ändå skyldig att utan lösen tillställa gäldenären en skriftlig uppgift på skuldebeioppet samt grunden för utmätningen, jemte dagen, då den blifvit verkställd. Hvilket Rikels Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm dea 5 April 1845. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 3i Mars 1845. Preste-Ständet den 2 April — Borgare-Ståndet den 2 Bonde-Ståndet den 5 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , angående afskrifning af utbetalda förskotter i och för revisionen öfver Rikets E/ementar-Läroverk.
ditt laia löen piddjed Sannolikt åsyftas operasångaren Oscar Arnoldson (1830–1881), efter 1859 ansedd som operans främste tenor. Förutom J.O. Wallin, som var ärkebiskop, har två biskopar Wallin funnits. Tryckt i SS 7, sid. 65 ff. Tryckt i SS 7, sid. 68 ff. Tryckt i SS 7, sid. 72 ff. Sagan trycktes på landsmål i Svensk Folktidning, illustrerad med 4 silhuetter och något annorlunda utformad än här. Folkmålsversionen även i Svenskt skämtlynne, X, sid. Se sid. 154 ff och not 109. Tryckt i SS 7, sid. 77 ff. ”jublande” är överstruket i ms och inte ersatt av något annat ord. Denna skiss, som också haft titeln ”En kyss”, har VB korsat över i Fol. I. Trots sin obearbetade form ger den inte bara en tidstypisk situationsbild av förhållandet man-kvinna, den bär också tydligt sin upphovsmans särprägel. Här finns motviljan mot den lättköpta erotiken, den sympatiska beskrivningen av den kunskapstörstande och lugnt självmedvetna unga flickan, som trots sin varma känsla för mannen kan vänta – och som därför avgår med segern: äktenskapet. Axel Lundegård har, sannolikt därför att skissen korsats över, låtit trycka en annan version av ”Skymning” i Själfbiografin 1908, sid. 114 ff, där han ger sken av att den tagits ur Stora boken. Det är emellertid en ganska annorlunda variant av den lilla skissen som han återger, en variant som av handstilen att döma kan vara ungefär samtidig, och vars manuskript förvaras i LUB. Som en jemförelse återges det radikalt omarbetade slutet ur den av Lundegård tryckta versionen: ”Utan ansträngning gjorde hon sig lös och utan att han kom sig för att kvarhålla henne, gick hon emot dörren. Han greps af ångest som vid en oersättlig förlust. Hvad hade han sett i dessa ögon? Ingenting. Endast en kvinnosjäl som gled undan utan att han ägde makt att hålla den kvar. Dörren stängdes. Ljudlöst som för att icke störa honom. Utan buller, utan uppseende, men för alltid.
Någon grammaticus må a11för gerna draga på munnen häråt; det oroar mig ej, ty här är ej fråga om att behaga dc lärde, utan tvertom att giira 1 II. 27 210 Den 14 Augusti e. m. saken lättfattlig och beqväm flir de aldea olärdasle; det arden class, inom hvilken dessa linnas, som kopparmyntet i främsta rummet angår. Att säga en tvästyfver torde ock i sig sjelf vara föga mera oegentligt, än en tolft, ett tjog och så vidare. I England hör man dagligen en sexpence, en haij sexpence, och det är endast främlingen, som de första dagarne deri finnér något besynnerligt. I öfverensstämmelse med decimalsystemet skulle 3:dje punkten erhålla följande lydelse: Riksdulern indelas i 100 tvustyfver eller noo styfver. De som i sina räkenskaper ville upptaga styfvert!, blcfvo sålunda visserligen nödsakade att begagna trenne decimaler. Jag förmodar dock, att styfvert! inom kolt komme att blifva obegagnad, sedan alla priser jemkal sig lill jemna tvåfslyfver. Kopparmynt kunde sedan utmyntas lill halfva, hela, dubbla och tredubbla tvustyfver, hvilka hvardera komme alt med en tjugufemtedel understiga nu i rörelsen befintliga J, J, | och två skilling b:co. En viss lid kunde bestämmas för dessas invexling efter gamla värdet, hvaraf troligen ej manga begagnade sig, när betydligare belopp kopparmynt sällan finnas pä en baud. Efter den bestämda liden, t. ex. början af år ]84ii, ncdsatles deras värde med och hvad som af Slaten blifvit invexladt, återutgafs efter samma grund, hvarigenom förlusten hlefve mindre än på ommyntning. Hvad som deremot behöfde preglas nytt, minskades i samma förhållande som värdet. Dä summor, beräknade efter gamla fördelningen, böra öfverföras till den nya, möter ingen svårighet, såvida de ej öfverstiga 6 sk. r:gs, som jemnt motsvara *25 styfver.
Föredrogs StatsUtskis den 25 dennes på bordet lagda Meni. JU 327, angide verkställd omröstning, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, i fråga om beskattning å bränvins tillverkning och deslillering. Frill. Åkerhjelm, Carl, anförde skriftligen: I egenskap af Ordföride i Förstärkta StatsUtsk., anser jag mig böra för Höglofl. R. o. Ad. redogöra för och uplysa om förhållandet vid de d. 19 innevande Okt. månad verkställda voteringar i delta Utsk. Vid det sammanträde, som den 13:de i denna månad, till följd af behörigen utfärdadt anslag, egde rum, infunno sig 30 ledamöter af R. o. Ad., samt Presteoch BorgareStin, men, enär endast ett mindre antal, eller 13 ledamöter af Hederv. BondeSt. kommit tillstädes, åtskiljdes Utsk., utan att då anställa omröstning, sedan jag likväl anmodat BondeStis närvaride ledamöter, att detta förhållande inom det Hederv. St. anmäla med tillkännagifvande, att anslag till förnyadt Utskis-sammanträde blefve utfärdadt till den 16 derpåföljande Okt. Sedan Förstärkta StatsUtsk. ånyo sistnämnde dag sammanträdt, och ett Utsk. samma dag tillhandåkommet prot.- uldr. frän BondeSt. blifvit upläst och deraf inhemtats, alt Ståndet utsett ytterligare 17 Suppleanter alt, i mån af behof, i Förstärkta Utskis göromål deltaga, företogs uprop på vanligt sätt, då det befanns, alt, likasom vid förra sammanträdet, 30 ledamöter af de 3:ne första RiksStm voro tillstädes, hvaremot endast 9 af BondeStis ledamöter sig infunnit; hvarefter äfven denna sammankomst uplösles, dervid jag anmodade sistnämnda RiksStänds då närvaride ledamöter, Den 27 Oktober. 45 atl hos Ståndet omförmäla hvad no åter inträffat, sami derjemte gifva tillkänna det anslag till förnyadl Utsk:s-sammanlräde derpå följande Thorsdag den 19 kl. 12 på dagen för voterings företagande komme atl utfärdas.
Till fullgörande af denna nådiga befallning får Kammar-rätten, som forst genom remisshandlingarne erhållit kännedom om ifrågavarande ärende och i anledning deraf från Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande infordrat upplysning om hvilka åtgärder efter den 19 förutnämnde December blifvit i målet vidtagne, underdånigst tillkännagifva, att Eders Maj:ts Befallningshafvande uti skrifvelse den 27 sistlidne November till svar meddelat, att afskrifningsfrågan i det skick, densamma till Läns-styrelsen inkommit, icke kunnat bifallas, utan, enär en under sådane omständigheter företagen hufvudsaklig pröfning af målet endast skolat haft till påföljd de balanserade arrendemedlens oförändrade qvarstående i räkenskaperna, blifvit uppskjuten i afbidan på inbekommande af infordrade handlingar. Emellertid hade påminnelser om ansökningshandlingarnes kompletterande flera gånger och deribland den 18 Maj och 23 Oktober innevarande år af Läns-styrelsen aflåtits till vederbörande Kronofogde, som under sistnämnde dag jern - — 828 — väl blifvit förständigad att skyndsammast införskaffa undersökningsbevis, huruvida den ene ännu qvarlefvande löftesmannen tor ifrågavarande arrende, förre bonden Magnus Andersson i Gerstad, fortfarande saknade tillgång till de balanserade medlens gäldande; och skulle, så snart slutligt svar, som nu ytterligare hade af Läns-styrelsen infordrats till afgifvande inom tre veckor, hunne att ingå från Kronofogden, hvilken under den 11 sistlidne Oktober till Läns-styrelsen ingifvit åtskilliga för målets utredning nödiga handlingar, utslag genast meddelas samt Kammar-rättens pröfning underställas. Derjemte anser sig Kammar-rätten böra i underdånighet anmäla, att Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes ofvanberörda skrifvelse af den 27 sistlidne November blifvit af Kammar-rätten öfverlemnad till dess Advokatfiskals-embete, på det embetet måtte komma i tillfälle att med uppmärksamhet följa vidare behandlingen hos Läns-styrelsen af ifrågavarande ärende.
I sammanhang härmed och på det Magazins-Inrättningens Öfver-Styrelse ej allenast må vid skeende införskrifningar hafva säkre och utförlige upplysningar till grund för dess åtgärd, utan ock städse äga nödige underrättelser och ledning för bedömandet af de pris hvartill Inrikes Sparmemåls-upphandling bör. verkställas, synes det nödigt, att Kikets HandelsConsuler > synnerligast i utländske Städerne omkring Östersjön, böra undfå Nådig befallning, att till Verket med månadtliga rapporter inkomma. S556 Förslag till Allmänna Mägazins* Föreslås att Magazins-Dircctionen må höras när Tull å Utländsk Spannmål bestämmes» Enär Magazins-Inrättningens Ofver-StyreU ge om de Utländske Spannemålsprisen således skulle komma att äga tillförlitelige upplysning gar, och om Landets egne sädes-tillgångar i följd af dess befattning bör hafva den närmaste kännedom, vore det serdeles nyttigt och må hända afven nödvändigt om Kongl. Maj* vid Tullens bestämmande å Utländsk Spannemål, äfven i Nåder täcktes infordra Magazins-Directionens underdåniga yttrande. Förslag till en sammanfattad redovis* ning för Kronans Afrad och Tionde m. m. Alt sedan början af år 1793, har Allmän* ha Magazins-Directionen varit ålagd, alt emottaga Stats-Verkets Sädes-Intrader, och deremot förse värfvade Arméen och Flottorne samt andre Stater och Corpser med deras Spannemäls-underhäll. Af de tid efter annan utkomne författningar samt i synnerhet Kongl. Brefvet den 30 November 1798 och Stats-Contoirets'derpå grundade Circulair af den 8 Februari 1799 äro utförliga stadganden gifne, huru med intägten och utlefvereringen af Stats-Verkets Spannemål tillgå bör. Lika med Riksens Höglofl.
Riksgälds-kontorets obligationer upp lånta medel Äterlevereringar å förskott, meddelade utaf Riksgälds-kontoret » Ytterligare levererade förskott å blifvande liqvider mellan Statsoch Riksgälds verken Enligt Rikets Ständers beslut till Riksgäldskontoret öfverlemnade medel Godtgörelse å de till jernvägs-anläggningarne förskjutne belopp » R:dr 2,169,573: 92. Riksgälds-kontorets utgifter under nämnde halfår hafva deremot utgjort : Anslag till folkundervisningens befrämjande, riksdagsoch revisions-kostnader samt Transport: R:dr aflöning och expenser för Justitie-ombudsmannen och hans Expedition ... » Lyftade medel å kreditivet tili fårskötselns och ullproduktionens understödjande s Kapital-afbetalningar och räntor å Kontorets skulder » Tills vidare förräntade medel Förvaltningsoch uppbörds-kostnader samt pensioner m. m Fromma stiftelsers andelar i 1857 års kort stämpel-afgift För jernvägs-anläggningar ytterligare förskjutne medel Skillnaden emellan hvad å kreditivet i Rikets Ständers Åf den särskilda redogörelsen för de till jernvägs-nnläggningarne anvisade eller upplånte samt utgifna medel hafva Revisorerne inhemtat, att skulderne, i följd af de för nämnde anläggningar gjorde utbetalningar, vid 1856 års slut upp gingo till. 4. hvaraf skulden för utgifne fonderade statsobligationer utgjorde R:dr 190,246: — -r samt skulden till Riksgälds-kontoret för förskjutne medel uppgick till Tillgängarne utgjorde deremot vid samma tid endast 7. bestående dels af fordringar för meddelade lån för följande jernvägs-anläggningar, nemligen: emellan Fahlun och Gefle lt:dr 640,000: » Norra Barken och Wessman » Kärrgrufvan till sjön Amän ningen inom Norbergs bergslag dels af uppköpte — Särskild redogörel se för de till jernvägsauläggningar anvisade eller upplånte samt utgime medel. Skulderna öfverstego alltså tillgängarne med R:dr 3,946,070: 1. 9.
Det skulle synas, som om förlusterna redan vore stora nog utan att ytterligare bortskänka något, ty om calculen rigtigt uppgjordes, så torde först och främst få antagas, att den verkställda och den återgångna handeln ej borde sammanblandas, och att Flottan endast godtgöres för Skeppet Tapperheten och Fregatten af Chapman med 472>4^7 R-dr B.'co, eller att deras värderingspris synes vara all - Den 14 Maji. deles grundfalskt, ty då den med handeln åsedda fördelen för Flottan var, att på sådant sätt kunna genom försäljning af de gamla Skeppen förse Flottan med alldeles nya och bättre construerade fartyg, hvartill enligt kostnadsförslaget skulle erfordras 610,000 R:dr B:co för 2rne sådana, sorn de försålde, hvadan äfven, om detta förslag vore fullkomligt ti 11 förliteligt uppgjordt, ej mera återslode än 67000 Rrdr B:co, som ren penningevinst på den första handeln, men då nu dessutom för de influtne penningarna inga nya Skepp äro byggda, synes hela denna handelsaffair till sina resnltater bestå uti, att Flottan mistade atne tjenstbara fartyg, och att Staten derjemte fått vidkännas den säkerligen ganska betydeliga ehuru alldeles icke synbara kostnad af ett LinieSkepps och arne Fregatters upptacklande, nymålande och fullkomliga utrustande som till en längre expedition, och skulle nu enligt StatsUlskottets förslag sluteligen en ytterligare förlust uppstå genom afskrifning af 21 1,5 15 Rrdr Brco; men torde det under sådana förhållanden vara mera förenligt med rättvisa mot den skattdragande allmänheten, att de omnämde 2ii,5i5 Rrdr Brco afkorlades på de blifvande anslagen till iorde HulvudTittelen, än att de skola afskrifvas och derigenom blifva i sjelfva verket en sjelftagen tillökning på iorde HufvudTittelen, hvilket öo §. Riksdagsordningen uti lyd eliga 92 Den «4
Det är nemligen af erfarenheten kändt och erkändt ätt lärjungarnes antal vid smärre läroverk tillvext i och med detsamma sådana blifvit utvidgade samt att den undervisning som meddelas vid femklassiga läroverk är tillräcklig för flertalets af ynglingar behof af allmän medborgerlig bildning, och det lider intet tvifvel utan är ett uttryck af allmänna öfvertygelsen inom orten att antalet af lärjungar vid nu omförmälda läroverk skulle i betydlig mån ökas om detsamma erhölle önskad utvidgning, enär många Motioner i Borgare-Ståndet 1865. 219 föräldrar nu heldre underkasta sig att med större kostnad genast sända sina söner till längre aflägsna fullständigare läroverk än till ett närmare beläget mindre, hvarifrån lärjungarne inom få år måste, för så vidt de vilja inhemta högre kunskapsmått, till annan läroanstalt förflyttas. Då Söderhamn, på ett afstånd af 9 mil från Gefle och nära 6 mil från Hudiksvall, är belägen på östra midten af södra Helsingland, hvilken provins består af 15 kyrksocknar med en folkmängd, sammanlagd med stadens egen, af öfver 41,000 personer, som hafva sina handelsaffärer på nämnda stad såsom den närmast belägna, är det naturligt att, derest stadens läroverk blefve till femklassigt utvidgadt, sökandet efter vetande och bildning skulle följa trafikens stråt och att ortens befolkning skulle finna sin stora fördel vid att sända sina söner till detta på högst 9 mils afstånd -varande läroverk i stället för att, såsom nu sker, se sig nödsakad anlita läroverken i de vida längre och ända till 12 å 16 mil aflägsna städerna Gefle och Hudiksvall, hvilket haft till följd att, hvad särskildt beträffar läroverket i förstnämnda stad, detsamma lärer i de lägre klasserna vara besökt af ett vida större antal lärjungar än som är med undervisningens sanita fördel förenlig. På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, anser jag mig hafva tillräckligt ådagalagt behofvet af ifrågavarande läroverks utvidgande, äfvensom att
Cederströms förslag; men då det kan hero af kyrkoherdens subjectiva omdöme, huruvida ämnet för en äskad sockenstämma står i strid med lagen eller icke, skulle jag tro, att man icke bör lemna kyrkoherden en makt, sorn kan missbrukas. Jag har egentligen med detta yttrande åsyftat att motsätta mig den öfvermyndighet, som Frih. Cederström velat tillerkänna pastor öfver sockennämnden. Hr Aminoff: Då Utsk:n nedskrefvo detta betänk., togo de för gifvet, att sockennämnden skulle komma att inrättas, och skulle icke så ske, tror jag att hela betänk, vore för - Den 6 Mars. förfeladt. Del är visserligen rätt anmärkt, att ordet sockennämnd kommer för tidigt;- men om R. o. Ad. ej nu vill antaga detsamma, sä kan jsi Ståndet reservationsvis förbehålla sig att häruti göra ändring framdeles. Man har sagt, ali ordet biskop bör i §:n införas, då der står Konungens Bef:h:de eller domcapitel. Med Konungens lief;hide förstås icke blott landshöfdingens person utan äfven landsh.embeti ts maki, och med domcapitel förstås, alt en biskop sitter der, och behöfver således icke ordet biskop särskildt utsättas. Hvarföre sockennämnd bör äga rättighet att få kungörelse om sockenstämmas sammankallande utfärdad, är tydligt deraf, att sockennämnden består af sådana personer, sorn skola förvalta socknens angelägenheter. Det kunde inträffa att så vigtiga angelägenheter förekomme, som icke kunde tåla uppskof, men att det vore i pastors intresse att ej bevilja sockenstämma; om nu öfver detta vägrande skall klagas, så åtgår för besvärens anförande och målets afgörande en tid, som kan vålla betvdlig skada för det hela. Jag ser således intet ondt uti att socknens utvalde, d. v. s. sockennämnden, äga rätt att få sockenstämma, när de så nödigt finna, men ingår derpå att orden eller ordförande må ur §:n uteslutas; ty eljest lägges verkligen för mycken makt i en persons hand, och anhåller jag att i mom. må antagas med den förändring, att orden eller ordförande utgå ur förslaget. Frih. Nauckhoff:
Herr Grefven och LandtMarJhalken anmodade Herrar Electorer att, innan nästa Plenum, utse en Ledamot i Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet efter Herr Berzelius, Jacob,' som med Herr Grefvens och LandtMarskalkens tillstånd från Riksdagen afrest Upplåstes och lades på bordet följande från nedannårnnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden ; jbéh f 2 September e. ht. flit Fran Stais Utskottet: Åf den 12 dennes: N:o 465. Angående RiksStåndens särskildte beslut, i frågan om Löniiidökning för Secreteraren och Cauzlisten vid Öfver-Intendents-Emtaetet. N:o 464, Angående RiksStåndens serskildté besluf, i fråga om understöd af Staten till någre inqvarterings-skyldige Städer. Från Lagutskottet: ÅF den 26 sistlidne Augusti: N:o 170. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående skyldighet för Gäldenär, att sin skuld med arbete aftjena rn. m. N:o 171. I anledning af gjorde motioner, angående dels afskaflandej dels inskränkning af Borgenärs bysättnings-rått för skuld, den Gäldenär ej niågtar godtgöra. justerades följande: Utdrag af Protocellet, hållet hos Höglo f!ige Ridderskapet och Adela vid Ligt i na Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 12 Se-Rember x825.