Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är mycket lätt att med statistik påvisa, att det mänskliga arbetets alstringsförmåga stiger utomordentligt hastigt i alla civiliserade länder.2 Ja, många nationalekonomer anse, att folkstockens ökning i ett gifvet land för närvarande förorsakar en tillökning i arbetets alstringsförmåga, hvilken är ansenligt större än den minskning i den brukade jordens naturliga alstringsförmåga, hvilken blir en följd af att tillökningen i folksiffran tilläfventyrs tvingar till nyodling af ofruktbarare trakter. Frågan är nu: Hvad inflytande har normalarbetsdagen på det mänskliga arbetets alstringsförmåga? Om man tar många års genomsnitt, som man ju måste göra, då det är fråga om en folkhushållningsfråga af detta slag, skall man finna, att det inom ett visst yrke dagligen produceras mindre pr man i de värkstäder, uti hvilka arbetarne äro sysselsatta 11 timmar om dagen, än uti de värkstäder, som ha blott 9 timmars daglig arbetstid för sina arbetare. Ja, det har iakttagits inom samma värkstad, att arbetsprodukten pr arbetare stigit, då arbetsdagen förkortats från 11 till 8 eller 9 timmar.3 Denna företeelse beror därpå, att arbetaren behöfver icke blott lifsutan ock skicklighets-uppehälle. Arbetar han 13 timmar dagligen, slites hans lifskraft i förtid; arbetar han 11 timmar dagligen, så är hans duglighet och arbetsraskhet nödvändigtvis mindre än då han arbetar blott 8. Förkortning af en mycket lång arbetsdag har äfven sina värkningar på produktionsmetoderna. Allra först tenderar den att öka arbetsmaskinernas hastighet och inom kort äfven att ersätta äldre maskiner och metoder med snabbare och mer arbetsbesparande dylika. Denna utveckling drifves dock stundom så långt att den ofvan skildrade fördelen af arbetsdagens förkortning går förlorad. Englands bomullsarbetare klaga öfver, att de nu under en 9½ timmars arbetsdag måste anstränga sig mer än förr under 13 timmar. En del nationalekonomer hafva framhållit, att en normalarbetsdagslagstiftning, som förbjöde att någon fabrik eller affär arbetade mer än 8 eller 9 timmar dagligen, skulle hämma utvecklingen inom vissa näringar, emedan det under sådana förhållanden icke kunde bli lönande att anskaffa dyrbara maskiner, hvilka måste förbli oproduktiva under 16 eller 15 timmar af dygnets 24.
Utskottet afgifvit lill en förändring i Gästgifveriskjutsen, hvilket, med iakttagande af någon rättvisa och ordning, blefve alldeles overkställbar!, hvarföre jag ansei; den protest Friherre Cederström deremot afgifvit vara af nöden påkallad. Utskottet, erkännande skjutsningsbesvärets högst ofördelaktiga inflytande både i moraliskt och ekonomiskt hänseende i dess närvarande skick, önskar likvist ingen rubbning i Kongl. Maj:ts Nådiga förordning af den 3o December 1824» rörande Kronoskjutsens behöriga bestridande, såsom vilkor för Gästgifveriskjutsens reglerande genom entreprenader, och afstyrker dessutom uttryckligen Kronoskjutsskyldighetens upphörande, samt har sålunda erkänt principen för dess bibehållande. Den jemkning Utskottet föreslår i skjutslegan och de skjutsandes väntningsskyldighet, samt körningstiden, är visserligen något, men dock af ringa båtnad för allmogen, så länge det tvungna skjutsbesväret qvarstår. Det var naturligt, att Utskottet, med godkännande af denna skyldighet, skulle afstyrka all förändring med den så kallade Kungsskjutsen, men oväntadt var det, att Utskottet skulle tveka om rätta afsigten med min motion i denna del, enär den rimligen icke kunde vara någon annan, än att, genom Utskottets förberedande åtgärd, i Önskningsväg hos Kongl. Majit vinna rättelse i det miss - Dea 3o April e. m. i^5 missbruk, som vid denna skjutsuppbådning förofvas, genom oriktig och godtycklig tillämpning af de gällande skjutsförfattningarne. Utskottet har emedlertid gjort sig mycken möda, icke att utreda frågan, men att ur Författningar hemta ett stöd för den tanka Utskottet yttrar, så väl om Kungsskjutsens lagenlighet, på sätt den nu utgöres, som om det opassande och olämpliga i sjelfva frågan, att ställa Konungen och Dess Höga Famille, då de företaga resor, i samma förhållande med enskilte personer. Så vida denna jemförelse mellan den Kongl.
Af den 2^ sistlidne October: N:o 62, angående förrättad Revision öfver Banco-Discont-Verkets förvaltning och 44.6 Den 10 November e. m. Räkenskaper för år 1822, och någre föreslagne stadganclen för framtiden , som med samma Verk äga gemenskap. N:o 64, öfver väckt Motion om Räntans nedsättning för arne Låne-biträden, hvilka före detta blifvit från Banken meddelade till Uddevalla Stads publike byggnaders iståndsättande och till inredning af samma Stads nybyggda Kyrka. Från Lag-Utskottet: Af den 25 sistlidne October: N:o 206, angående Förklaring öfver 17 Cap. 8 §. Handels-Balken, i afseende på Skuld till Kronan för uppbörd. Nro 207, Uanledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Be, tänkande, angående Borgenärs skyldighet att, jemte Gäldenär, äfven uppsäga Löftesman, och huruvida försummelse att bevaka fordran i Gäldenärs Concurs må medföra befrielse för Löftesman från betalnings ansvar. Nro 208, angående uteslutande af alla andre mål, än de, som angå ägande rätt till fast Egendom, eller ock ägo-skillnad, eller delning af jord, eller annan fastighet, från det renskrifne Exemplar af Under-Rätts Allmänna Sak-Protocoll, som till Öfver-Rätt insändes. Ut Supra. Den 10 November e. m. S. D. Vid förnyad föredragning nfLagsamt Allmänna Besvärsoch Oeeonomie-Utskottens den 18 sisth October under N:o 210 afgifne, samt den 3 dennes eftermiddagen på hordet lagde, Utlåtande, angående yrkad förändring i nu gällande Brandstodsföreningar å Landet; blef samma Utlåtande, i anledning af Herr von Hartmansdorffs, August, dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten, återremitteradt. Ut Supra. S. D.
Maj:t i underdånighet anhålla om nådig Proposition till Rikets Ständer om läroverkets utvidgning. Domkapitlet i Lund, hvars utlåtande här bifogas, har tillstyrkt denna underdåniga anhållan, men å pag. 31 uti Bilagan N:o 7 till Kongl. Majtrs nådiga Proposition N:o 11 om Statsverkets tillstånd och behof, gifven den 27 sistlidne Oktober, inhemtas anledningen dertill, att den begärda nådiga Propositionen icke blifvit framställd. Behofvet af Ystads skolas utvidgning är dock så stort, att ett undantagsförhål - 88 Motioner i Borgare-Ståndet 1865. N:o .98. lande i afseende derå ostridigt måste anses vara för handen, till följd hvaraf de utaf Herr Stats-rådet och Chefen för Kongl. Ecklesiastik-departementet i förenämnda Bilaga uttalade åsigter angående svårigheterna för skolors utvidgning i allmänhet, ej torde böra i förevarande hänseende utgöra ett ovilkorligt hinder för bifall; och dådet endast är några få lärare, som skulle komma att erfordras i Ystad, utöfver dem, hvilka der redan äro anställda samt tillökning af lärarepersonalen vid högre läroverken så i Lund som Malmö, i än ytterligare mån kommer, såsom oundvikligt, att påkallas och verkställas, derest utvidgning af Ystads skola icke skulle medgifvas, hvartill slutligen kommer, att det väl icke må blifva omöjligare att anskaffa lärare vid elementarläroverket i Ystad, än vid läroverken i Lund och Malmö, dristar jag på dessa och här ofvan i öfrigt anförda skäl, hemställa, att Rikets Ständer må uppflytta lägre elementarläroverket i staden Ystad till fullständigt högre elementarläroverk, på såväl den lärda, som reala linien, samt anslå de medel hvilka för en ökad lärarepersonal derstädes komma att erfordras. Om remiss häraf till vederbörligt Utskott anhålles. Stockholm den 11 November 1865. Sv. Trägårdh. i' 38. Af Herr Trägårdh, Sv., angående statsbidrag till utvidgning af Ystads hamn och dervarande lastbryggas ombyggnad.
Knallhattar, 1 skålp. 3 R:dr. Knapergall och Ekollon, malen eller omalen, 1 lisp. Knappar, af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen> 1 skålp. 2 R:dr 32 sk. 1 Knifvar Rak-, 1 stycke 1 R:dr 16 sk. Penn-, 1 st. 32 sk. andra slag samt Gafflar, ej specificerade, 1 skålp. 3 R:dr 16 sk. Koppar: smidd, valsad eller gjuten: andra helfärdiga arbeten, 1 lisp. 12 R:dr 24 sk. Kopparstick, Estamper och Lilhografier, oinfattade, efter angifning. Korpar af sammansatta eller, såsom arbetade, ej specificerade, ämnen, efter angifning. Korgmakare-arbeten, ej specificerade, efter angifning. Kreatur : andra fyrfolade, 1 st. 10 R:dr. Krokar, till fiske, 1 skålp. 10 R:dr. Krut, 1 Centner, 40 R:dr. Lackmus, 1 skålp. 12 sk. Lampor af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, efter angifning. Lim: andra slag: fogel-, 1 skålp. Ljus: Stearin och Margarin, 1 skålp. 40 sk. Ljuskronor af sammansatta eller såsom arbetade ej specificerade ämnen, efter angifning. Mattor af strå eller rötter, efter angifning. Metaller, sammansatta: alla andra slag, arbetad, 1 skålp. 4 R:dr. Metwurst, 1 skålp. 24 sk. 54 Förslag till Tull-Taxa. Muskottblomma 1 skålp. Negtikor, 1 skålp. 35 sk. Nålar : syoch tambur-, 1 skålp. 8 R:dr 16 sk. knappoch hår-, 1 skålp. 2 R:dr 4 sk. kråsoch bröstnålar af oäkta metall, efter angifning. alla andra slag, ej specificerade, 1 skålp. 3 R:dr 16 sk. Nät, af alla namn och slag, efter angifning. Oljor, feta: Bomi fat, 1 skålp.
Jag ville då, säger jag, alt Utsk. skulle hafva gjort det afseende pä motionerna, att denna instruktion blifvit granskad och att man soffrat ifrån fjerdingsmännen åligganden, som de icke hade före instruktionens utfärdanden och som icke kunna sägas utgöra kommunalrbestyr. Derpå har man här svarat, afl de åligganden, som här äro uptagne, skulle hafva ålegat fjerdingsmännen förut. Då jag sagt motsatsen, så skulle visserligen den enas nej vara så godt som den andras ja; men ehuru jag nu icke är försedd med de handlingar, hvarigenom jag skulle kunna bevisa att så icke är, som man upgifvit, så vill jag likväl försöka ur minnet vederlägga mina motståndare och genomgå åtskilliga af punkterne uti den ifrågavar. instruktionen. Den 6 § 1 mom. innehåller ”att då gröfre brott blifvit begånget, eller något förehafves, som störer eller hotar allmänna säkerheten eller husoch hemfrid eller om död menniska träffas ute å mark eller eljest dödsfall förekommer i förening med ovanliga 23* j 356 Den 12 Mars f. m. eller misstänkta förhållanden, fjerdingsmannen bör genast sådant inberätta lill Länsmannen eller Kronofogden samt lemna den laga handräckning, som vid sådana tillfällen kan påkallas.” Jag har ingenstädes funnit något sådant åliggande för fjerdingsman och upmanar mine motståndare alt upgifva hvilken författning, som före instruktionen ger dem detta åliggande. Det fjerde mom. innehåller det åliggande att, ”när fjerdingsman derom anlitas, biträde Kronans upbördsmän vid indrifning af oliquiderade upbördsmedel emot rättigheten att för sålunda indrifna medel åtnjuta hälften af upbördsmannens andel i stadgade stämmoböter”. Detta stadgande har jag icke heller någonstädes funnit. Det stadgas visserligen i en och annan gammal förordning att fjerdingsmannen skall tillstädesvara vid utmätningar.
N:o 29, i anledning af Kongl. Majlis nådiga proposition om ändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom återremitterades; N:o 30, i anledning af väckt motion om rätt för part att återfå till Öfverrätt ingifna handlingar, bifölls; N:o 31, i anledning af väckt motion om förändring i Kongl. Förordningen den 29 Juli 1812, angående åtskilliga omständigheter, som böra iakttagas vid ändrings sökande i Konsistorii utslag, bifölls; och N:o 32, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande, N:o 24, lades till handlingarne. 8. D. Till Stats-Utskottet remitterades en af Herr Brinck väckt motion om statsanslag till bekostande af en uppfunnen Machin till uträkning, sättning och tryckning af Mathematiska tabeller; äfvensom beslöts kommunikation till Medstånden af motionen, med bilagor. 390 Prot.-Utdrag den 16 Juli 1851. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande, N:o 18, i anledning af väckta förslag till en förändrad organisation af Landtförsvaret. Från Hederi'. Bonde-Ståndet. S. D. Föredrogos och återremitterades Lag-Utskottets Betänkande N:o 29, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, om ändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 13 Juli 1818, angående inteckning i fast egendom. S. D.
De hafva varit åren 1846 och 1847 större än det ungefärliga belopp jag antagit; och som det ännu är omöjligt att känna förhållanderna under åren 1849 och 1850, dä räkenskaperne ännu icke för dessa år äro afslutade, så synes att en skiljaktighet väl kan upstå, men som, äfven om den antages så stor som Utsk:n upgifvit, eller till 76,000 r:dr, icke förhindrar att ju ändock den besparing i titelns totalkostnad, som genom förslaget åsyftas, blifver ganska betydlig. Af hvad nu blifvit anfördt lärer det H. Ståndet finna, att Utskms utlåt, icke kan anses vara så fullständigt och tillförlitligt, att Ståndet skulle i öfverensstämmelse dermed kunna grunda sitt beslut. Den 16 Juli. 447 Det visar sig nemi., alt hvad beträffar de i förslaget beräknade Utgifter, så är det endast 9,000 r:dr till beväringsmanskapets mönstringar, som böra tillkomma; och om man föredrager, att i st. f. de i förslaget ifrågasatte skjut-föreningar, antaga de i Hr Falhems reservation föreslagna skjutöfningar med beväringsmanskapet, 58,833 r:dr 16 sk., sä blifva de inalles 67,833 r:dr 16 sk. Hvad de beräknade tillgångarne angå, så synas de väl böra förminskas med 95,000 r:dr för uraktlåtet afdrag från Statsverkets inkomster af ”krut och salpeter försäljningsmedel”, och 76,000 r:dr för högt beräknad brist i 4:de hufvudtitelns förslagsanslag; hvartill äfven måhända kommer 90,248 r:dr, hvilka i egenskap af boställsränta frän de beräknade indelta löningsräntorne bordt afdragas; tillsammans 261,248 r:dr.
Det skulle alltså vara, för att på en gång ådagalägga Bankens tillstånd, jemte bevekelsegrunderne för dess åtgärder, som den nu skulle allmängöra sitt Bokslut. Men det närvarande synes härvid icke allena böra fästa uppmärksamheten, utan verkan för framtiden äfven tillses. Ett beslut en rång tagit kan icke vidare göras till intet; Ftt ändamål må väl derigenom vinnas; men andra olägenheter kunna ock framstå i spåren deraf. Mången Banko-Inrättning, som aldrig brustit i sine förbindelser, skulle må hända rubbas i sin styrka eller tili sin verksamhet inskränkas, genom publiciteten , ehuru dess solidité förut aldrig blifvit ifrågaställa A andra sidan kan väl en till sin stadga angripen Bank, genom allmängörandet af sin 172 Banko-Utskottets Betänk anden. ställning, för tillfället vinna tillbaka en del af sin förlorade kredit; men ofelbart skall den derigenom med det samma lägga ett hinder för återinträdandet af dess fullkomligare verksamhet; emedan det en gäng vidtagne periodiska kungörandet , icke utan ny misskredit kunde åter afbrvtas. Desse bägge serskilde föremål synas alltså till deras vigt böra sins emellan öfvervägas, och det angelägnare taga företrädet. Så vidt Banko-Utskottet har sig bekant, finnes ingen Banko-Inrättning i Europa, som publicerar sin ställning genom periodiske uppgifter. Ej heller gör det den nya Amerikanske Banken, hvars grund författning likväl är ett mönster af fullständighet, emedan man haft den senare tidens erfarenhet till rättelse och till varning. Deremot händer det esomoftast, att, der Banko Inrättningarne, såsom nu här i Riket, blifvit bragte i nara gemenskap och sammanhang med Stats-Financen och kreditväsendet, infordra nationens representanter, vid pröfning af Allmänna financiela ämnen , den ena eller andra för nödig ansedde speciela upplysningen om Bankens ställning, hvilket da ej förvägras.
Utan tvifvel önska våra läsare äfven veta, hvarföre Feodor ej låtit höra af sig och vi lemna fördenskull fragmenter ur de bref till Alexander, som datera sig efter hans sista skrifvelse till Ivanoff. — «Du kallar mig, «¯krigets, lyckans¯ och ¯kärlekens¯ skötebarn» och du har rätt, åtminstone i de tvenne första fallen. Det öfverstiger mina djerfvaste förhoppningar att vid trettiotvå år innehafva öfverstelöjtnants grad, och hafva mottagit så många utmärkelser af min höge Kejsares nåd, ännu mera: att se mig i besittning af en solid förmögenhet, som, när jag tar afsked ur tjensten, tryggar mig och alla de minas återstående dagar, om jag äfven icke erhåller något med min tillkommande maka. Du skall veta att jag är ende arfvingen till ett herregods, i den af historien och skalder omtalta och besjungna sagorikaste nejd — ty huru många minnen fästa sig icke vid ¯Rhenflodens¯ stränder! Af mitt förra bref känner du den entusiasm, som allestädes mottog och ledsagade oss genom Tyskland; de sjuke och sårade vårdades af hjelpsamma, — ja ofta af sköna händer. Sluteligen måste äfven jag duka under för utståndna mödor, och de af mig för ringa ansedda blessyrer, dem jag någorlunda vårdslösat. Ett feberanfall tvingade mig att stanna på denna sida om Rhen, under det kamraterna framtågade mot Paris. Hos ett beskedligt landtfolk vårdades jag af en läkare från det närbelägna —g. En dag, sedan febern ändteligen gifvit vika, och endast efterlemnat en stark maktlöshet, kom min doktor med anmodan från den gamla adelsmannen, under hvars herravälde detta lilla ställe hörde. Då denne hört, att jag var så tillfrisknad, att jag utan fara kunde transporteras med en bärstol, önskade han, att jag ville tillbringa den återstående tiden på ¯slottet¯ — såsom det här benämnes — sjelf vore han för gammal att komma till mig, och gerna ville han lära känna en af landets befriare, o. s. v.
— Huruvida det kan kallas ett » fint sätt », att göra dessa uteslutningar sålunda, att ingen infinner sig på den prickades mottagningsdag, eller hvarken låtsas märka eller tala med honom eller henne, då han eller hon härnäst uppträder i sällskapet, torde vara tvifvel underkastadt. Att ett sådant i öppen dag lagdt förakt bland de unga herrarne svårligen skulle göra några proselyter, utan i stället reta dem, så att de gifva » La Société » en god dag, är min öfvertygelse. Men att finna rätta sättet att låta. den brottslige känna det allmänna ogillandet är mycket svårt; jag vågar härvidlag ej gifva vare sig råd eller regler. Hvad som föröfrigt är klokt och godt i förf. fantasibild, kan ej annat än vinna varm sympati hos en hvar. Jag har blott velat påpeka de mest i ögonen fallande felen, under det jag egnar henne allt erkännande för det välmenta i hennes uppsats. Smörgåspudding. Skifvor af hvetebröd bredas med smör och läggas hvarftals i en form. Sylt lägges mellan hvarfven, eller också kan man taga socker, kanel och sönderkrossade russin. När formen är full, öfverhälles en vispning af mjölk och ägg. Innan puddingen är fullt gräddad, tages den ut, och en kopp punsch slås deröfver. Serveras ej för varm. » Lilly ». Äppelkaka. En djup tallrik torra äpplen kokas till mos med ett tefat socker. Sedan tillagas en smet af 14 gg&gt; \ k:na grädde, hälften söt och hälften sur, samt | k:na stötta skorpor, som upplösas i mjölk; blandas med äppelmoset och gräddas i smord form. Ätes med vaniljsås., Frida N. N. ä Fiskfärs. Gädda eller kolja, 4 &lt;ffi, rensas och skrapas fri från skinn och ben, hackas i en ho samt bultas väl med 63 ort smör. Massan lägges sedan i ett fat och uppblandas med | k:na gräddmjölk (hälften god grädde, hälften mjölk), 4 st. ägg, som iblandas hvart för sig, ett drygt | qvarter godt hvetemjöl. Kryddas med hvitpeppar, salt och socker.
N:o 411, i anledning af anmärkningar vid Utskottets-Betänkande ]N:o 355, angående åtskilliga Stats-bidrags ingående till Riksgälds-contoiret. Bifölls; samt N:o 412, i anledning af motion om förklaring af Rikets Ständers baslut, angående den för Universiteten beviljade Professors-Emeriti-löner samt lönetillökningar för Professorer. Bifölls. S. D. Statssamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens Betänkande N:o 110, i anledning af väckt fråga om lindring förde rustande vid Smålands Grenadier-bataljon i vissa praestationer; samt N:o" lil, i anledning af väckt fråga orri befrielse för rotehållare från skyldigheten att ersätta klädespersedlar, som skadas af mai, blefvo, vid förnyad föredragning, återremitterade. S. D. Vid förnyad föredragning, af slogs Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 36, i anledning af erhållen återremiss ä Betänkandet N:o 9, angående ätskillige motioner om stämmoböters upphörande eller förminskning; och skulle öfverläggnings-prötocollet i denna fråga efter verkställd justering meddelas respective Med-Stånden samt de vänligen inbjudas alt med Bonde-Ståndet sig förena i ofvannämnde beslut. S. D. Ånyo föredrogos hvart efter annat Constitutions-Utskottels nedannumnde tio Memorial, dervid Ståndet fattade följande beslut: IN:o 75, med förslag till ändrad ordalydelse af Tryckfrihets-Förordningens 5 §. 1 och 5 mom. N:o 76, med förslag till ändring i Riksdags-Ordningens 76 §. JN:o 77, med förslag till ändring af 5 §. 6 mom. Tryck fr ilie ts-Förordningen. N:o 78, med förslag till ändring af 3 §. 4 morn. Tryckfrihets-Förordningen. N:o 79, med förslag lill ändring af 5 §. 6 mom. Tryckfrihets-Förordningen. De i förestående fem Memorial föreslagne Grundlags-ändringar antogos till behandling vid nästkommande Riksdag, enligt 56 §. Regei ings-Formen.
För den händelse alt kontrollör blifver genom sjukdom hindrad alt sin befattning sköta, bör föreskrifvas, huru denna under tiden skall vårdas (§ 25). Kontrollör är icke sjelf kronobetjent eller åklagare; och han måste, då han märker verkliga öfverträdelse!-, sådant hos åklagare angifva (§ 27). Men det är icke nog, att kontrollörerne hafva ett reglemente att taga rättelse utaf; utom den skrifna regien måste äfven en öfverkontrollör finnas, hvilken när som helst kan vara lill hands och meddela upplysningar, tillrättavisa, varna den ärlige, men oerfarne och icke uppmärksamme, slutligen aflägsna från tjenstutöfningen den oärlige eller försumlige, med ett ord en lefvande kraft, som sammanhåller, ordnar, öfvervakar alla de särskilda kontrollerna inom hvarje distrikt. Särskilda Utskottets Memorial, Jtä 14. 3 Imedlertid har Utkoltet icke ansett sig böra särdeles ingå i detalj om öfverkontrollörornes tjenstgöring oell magt, än mindre om deras tillsättning, konstituering och aflöning, eller om deras förhållande till den centrala myndighet, hvarunder de kunna komma att lyda (med undantag af hvad i 53 eller sista §:n är föreslaget om skyldigheten att till den centrala myndigheten afgifva rapporter, så ofta något anmärkningsvärdt förekommit). Detta allt kommer säkerligen bäst att af Kongl. Maj:t ordnas. Det utkast lill stadga om öfverkontrollörernes befattning och verksamhet, som Utskottet trott sig böra framställa, vidrörer deras rätt och pligt i allmänhet att inspektera brännerierna och tillse, huru kontrollörerne fullgöra sina åligganden (<§ 31); att vid besök uti bränneri sjelfve föreskrifva rättelse af hvad kan oriktigt befinnas, men anmäla lill åtal verkliga förbrytelser (§ 52); att förflytta eller suspendera kontrollör, samt förordna vikarie tills vidare. Såsom en säkerhet både för sig sjelf och för kontrollör, bör Öfverkontrollören antekna sina anmärkningar i det protokoll, sorn måste af kontrollör vid bränneri bållås (§ 34).