Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Och borde den levereriteur, som, efter jemförelse af alla vid Auctionerna, eller genom slutna sedlar gjorda anbud, funnits hafva erbjudit sig, att för bästa priset fullgöra levereringen, alltid, sedan fullgiltig borgen vöre ställd, vara försäkrad om anbudets antagande; hvarefter det skulle åligga honom, att, till undvikande af alla förluster för Eders Kongl. Maj:t och Kronan, kostnadsfritt aflemna LeveranserVta på det eiler de ställen, der dessa för Kronans räkning kornme att användas; likväl med dec undantag, att alla tyngre saker, såsom Skeppsankare, Kanoner, Bultjern och gröfre Skeppsvirke, bära på Eders Kongl. Majtts och K ronans bekostnad få till närmaste hamn transporteras; äfvensom då Kronans fartyg äro att tillgå, desamma alltid företrädes vis böra lill vidare transporter begagnas; hvilket allt , vid anbudens antagande, bor komma i beräkning. ”Riksens Ständer tillstyrka äfven i underdånighet, att, pä det dé af Leverentörerna ingångne förbindelser skola uppfyllas, Eeveren•tören måtte förbindas till f> procents vite alden för bristande leverans belöpande betalning och dessutom ersätta den drygare kostnad, sorn genom ny upphandling af varor kan förorsakas; likasom att alla Kronans förnödenheter, till befordrande af inhemska industrien, alltid skola, så vrdt ske kan, inom P« i ket upphandlas, och på det en allmännare täflan härvid mätte väckas j Den 2 3 Juli, kas, anse Riksens Ständer hvar och en böra vara berättigad till anbud af leveranser för Eders Kongl. Maj:ts och Kronans Räkning , dä han, jemte iakttagande af ofvanstående öfriga föreskrifter, förmatt ställa vederhäftig borgen för deras behöriga fullgörande, och bör all sorgfällighet uti ord och uttryck vid Contractemas uppsättande iakttagas : hvilket allt Riksens Ständer i underdånighet Eders Kongl. Maj.-ls Nådiga pröfning underställa. Riksens Ständer framhärda med djup un* dersåtlig vördnad, trohet och nit Stormägtigste Allernådigste Konung !
— N:o 129. i anledning af väckt motion om tillåtelse för egaren af Tofta kronoskattehemman att få till skatte lösa Adelsö kronopark. VI. B. 315, 542. VII. A. 5. j\’:o 130. i anledning af väckta motioner om befrielse för kronomagazinsförvaltaren i Warberg, Anders Öhrvall, från honom ålagd ersättningsskyldighet lill statsverket. IX. U. 210. A. 247. E. 291. — N:o 131. i anledning af väckta motioner om löneförhöjning åt fångpredikanter. VI. B. 315, 542. VII. A. 9. — N:o 132. i anledning af väckt motion om förhöjda löneförmåner åt Fångvårds-StyreLens embetsoch tjenstemän. VI. B. 315, 542. VII. A. 9. — N:o 133. i anledning af väckt motion, om befrielse för rusthållare från skyldigheten alt, under krig, remontera och ersätta utredningspersedlar. N:o 134. i anledning af väckt motion, om anslag af allmänna medel för upförande ef en fängelsebyggnad vid Quistrum. VI. B. 495. VII. 48. A. 82. — N:o 135. i anledning af väckt motion, om anslag af allmänna 16 ( 122 ) medel lill byggnadshjelp vid de mindre komminislralurerne. VI. B. 495. VII. 48. A. 82. Stats-Uiskottets Memoiraler, Betänkanden oell Uilålanden. — Nio 136. i anledning af Kongl. Majlis lill Rikets Ständer aflåtna nådiga skrifvelse, angående dispositionen af de 1848 års krigsrustnings-fond tillhörande persedlar, som blifvit i Stockholms utrednings-förråd inlemnade. VI. B. 495. VII. 48. A. 82. E. 168. — Nio 137. i anledning af Kongl.
Kyrko-L agen, förmår sin hinderslöshet styrka, anses hafva ett sådant åliggande fullgjort, då Sökanden uti Inrikes-Tidningen 3:ne gånger kungjort sitt förehafvande, med uppgift af ämnet rörande omständigheter, och anvisning hos hvilken Prest den sig anmäla bör, som det tilltänkta Ägtenskapet hindra vill , samt -gine månader, hvilken tid uti Kungörelsen alltid bör bestämdt uppgifvas, derefter föiflutit från den dag kungörandet första gången blifvit i Tidningen infördt, utan att jäf emot det tilltänkta Ägtenskapet blifvit behörigen anmäldt. Riksens Ständer framhärda etc. Underdåniga Skrifvelger* N:o 107. Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 22 Juhi 1823’ t Preste Ståndet d. 22 Borgare Ståndet d. 22 - Bonde-Ståndet d. 29 — •— Riksens S/änders underdåniga Skrifvelse, angående Hildring uti 25. Cap. 5. §. Rätte gångs-Balken. Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Då. Riksdag Riksdagsbeslutet. Deruppå förklara Konungen Sjelf, eller genom Sluts-Ministern för utrikes ärendena, Dess bifall till Riksdagens slutande och hemförlofve Ständerna. Då Riksdag Riksdagsbeslutet, Deruppå förklara Konungen Sjelf, eller genom nåijnn af Stats-Mi nisIrome, Dess bifall till Riksdagens slutande och hemförlofve Ständerna. Innan Riksens Ständer ålslciljas, fjöre de medelst Depututioner, sina underdåniga a/'ske dsupjt va kin in fjär hos Konungen och (utgår) del Kongl. HuseI, samt tage Ufven genom Deputerade u/sked från hvarandra. Stockholm den 23 Juli 1860.
Slttcttone^etjente, fe Ståberneä betjente, 2 §. 23etjenter, -^ofmåftare, j^ore, 2$amniartjenare, Z^ufkar, £akejer od; taffeltäckare i lagftabb tjenft, famt alle aitbrc mattéfyer fonér, font till iif'f' S3:co 9t:br 2 4 6 8 16 // // // // ] 6 Stil fabcitt Betjening t ett ImöBåU ffalt fatntnatträfnaS, få att, för Bnftrn eller mtnberårtgc Barit, någon färfftlb Betjening ej ina uppgiftoaS cd) ben för^ojba afgtften bertgenom tntitffaS. -^ofmåfrare od) 2.\animartjenacc Betala befutont ben fjär ncbaitföre ftab Stllarö^gare, för B;toarje Sillarb, ber få Fallabe f'artt'4'enntngar BetalaS, t irenne ©afcr. j Stocholm od; (Botbeborg: görfta ©äfen 53:co 9l:br 150: — Stnbra b:o .. , ioo: — Srebje b:o 66: 32 j öfriga ©råberita: g-örfta ©afen „ 100: — Slttbra b:o „ 75: — £rcbje b:o .. „ go: — gör SStCfarber yå tnrättabe ©allfta f cd) ilin BB ar, BetafaS: g ©tocffolm od) ©ötfeBcrg , go: — g be öfrige ©täberne . „ 33: 16. 23tllarbcr »eib -§cifoBrttnnar, cd) font enbaft Begagna? imber Bruttnöterminerttc, erlägga 25: — 9Jteit bå tttFomfien beraf tillfaller 83rtiitn§
Ku äro, utom tiden emellan 1801) och 1811, alla 6 åren förflutna efter Författningens utgifvande, och af de i3 eller i5 Bruksägare, som inom denna termin i KammarCollegium anmält sig lill Skatteköp, finnes ingen enda, som inom ofvannämnde tid inlemnat värderingsoch afmätnings-instrumenter. Man har sagt, alt sådant vore Embetsmännens fel, och jag lemliar della påstående derhän. Emedlertid äro 214 Den 18 Junii e. m. Riksens Ständer i tillfälle att bedomina den brukliga Skattläggnings-methoden, och pröfva, om det är skäl att upplåta den återstående delen af Recognitionsskogarne för samma pris. Denna rätt kunna de nu obehindradt utöfva. Jag skiljer mig dock i frågan härom ifrån Herr Reutersköld i så måtto, att jag icke tror, att Riksens Ständer böra ingå i Specialiteter om tunnelaniltal för Hemman m. m. För min del har jag ansett det vara mycket bättre, att Riksens Ständer låta förfara med Recognitionsskogarne, på samma sätt som med Kronoskogarne, att nemligen de indelades i större eller mindre lotter, sorn, på allmän Auction, under Skattemannarätt och emot årlig ränta försåldes, hvarvid dock Bruksägarne borde bibehålla optionsrätt, att, emot antagande af högsta anbudet, bibehålla så stor del af dessa skogar, som för Brukens drift pröfvats nödvändig. Dessutom och som de för Bruksdriften kunde vara nödsakade, att inropa ett större qvantum lotter, borde betalningsvilkoren af Skatteköpeskillingen för dem vara lindrigare, än för andre köpare. Detta skäl gaf mig också i StatsUtskoltet anledning att föreslå, det enahanda förhållande borde för Recognitionsskogarne, som för Kronoskogarne, äga rum; men att Bruksägarne skulle få betalningstiden förlängd ända till 16 år. Jag tror detta vara den liberalaste och säkraste grund att bygga på, och äfven medföra den möjligaste hastighet i verkställigheten.
Herr Prosten Astrand och flere Ledamöter af Preste-Ståndet hafva, med betviflande af verkställbarheten af Utskottets förslag i denna punkt, då icke ständig penninge-lösen för Krono-tionden stadgas, yrkat det tillägg dervid, att ”stadgandet endast må röra det kappmål, som hittills till Kronan utgått, och ej göra rubbning i hvad som hittills är häfdvunnet att utgå till indelningar”, emedan eljest mången Räntetagare kunde, i brist af documenter, gå i mistning af en del utaf den spanmåls-lön han nu innehar. Då hvad sålunda yrkadt blifvit är inlaget i denna del af den Kongl. Propositionen och hvartill Utskottet tillstyrkt Rikets Ständers bifall; så an - Ftätt-Uiikottett JJtlåitin.ie /V;o 3y34 II ser TJtsltottel någon annan ändring härutinnan icke erfordras, än att det uti Utskottets förslag utsatte markegångs-pris bestämmes ifrån 5 till 10 års; i följd hvaraf redactionen af Utskottets förslag hlifver följande: det Utskottet tillstyrker bifall till hvad Kongl. Maj:t, rörande dispositionen af ifrågavarande kappmål, i Nåder ansett och framställt, nied den förändring, att lösen för den emot Kronans andel i kappmålet svarande en adertondedel af hemmans-tiondens belopp, erlägges efter medeltalet af 10 års markegångspris i öfverensstämmelse med Utskottets ofvan upptagne förslag i andra punkten. Slutligen, och i anledning af Riksdags-Fullmägligen Samuel Jönssons från Ölund gjorde anmärkning, att dess motion, det ali Krono-tionde, sorn från Ölands Norra mot utgår, mätte, i likhet med afrads-spanmälen, levereras å Borgholms Krono-Magasin, efter derstädes förut erhålln lordningar, icke blifvit besvarad, får Utskottet förklara, att då delta är en fråga af administrativ beskaffenhet, hvarmed Rikets Ständer icke lära taga befattning; så har Utskottet ansett den icke fordra någon dess åtgärd.
U4:o, Efter derom väckta motioner, bade Utskottet i i07:de punkten tillstyrkt ali, till uppförande, i enlighet med vederbörligen godkänd ritning, af ett nytt läroverkshus i Fahlun, Rikets Ständer måtte anvisa en summa af 88,000 R:dr alt från Uiksgälds-kontoret, i mån af behof, utbetalas; — och har denna Utskottets ao Stats-Utskoltets Utlåtande M 178. hemställan blifvit af Preste-Ståndet godkänd och af Bonde-Ståndet afslagen; men Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet hafva till Utskottet återremitterat denna punkt, hufvudsakligen af det skäl, att anledning ansågs förefinnas dertill, att Westerås stifts byggnads-kassa vöre i tillfälle att åtminstone i någon mån bidraga till uppförandet af ifrågavarande läroverksbyggnad och att således den af Utskottet för ändamålet tillstyrkta summan kunde tåla någon jemkning. Till svar härå får Utskottet meddela den upplysning att, enligt Uskottet numera tilihandakommet behörigt Utdrag af hufvud-redogörelsen öfver Westerås Consistorii kassor och fonder för år 1859, tillgången i nämnde sifts byggnads-kassa vid slutet af samma år belöpte sig till 49,114 R:dr 55 öre; — och vid sådant förhållande samt ehuru en del af dessa medel lära vara afsedda att användas till uppförandet af ett nytt läroverkshus i Sala, har Utskottet, sorn icke kan bedöma, i hvad mån nybyggnad för detta sednare läroverk må vara af företrädesvis angelägen beskaffenhet, likväl trott sig kunna antaga, att det bidrag, som till uppförandet af ett nytt skolhus i Fahlun, hvaraf detta läroverk otvifvelaktigt är i stort behof, från det allmännas sida bör ifrågakomma, skäligen må inskränkas, om icke med hela det byggnadskassans ofvan omförmälda behållning motsvarande belopp, åtminstone med 44,000 R:dr, eller hälften af den summa, som för ändamålet blifvit af Utskottet tillstyrkt.
Län skulle tillhandahållas ett creditiv på Riksgälds-Contoret af högst 5ooo R:dr, har hos Utskotten i öfvervägande kommit, att delta creditiv för alla Länen skulle uppgå till 120,000 R:dr, hvilket åter, fördeladt på alla Stalssamt Allm. Besv.- och Oecon.-Utsk. Betänkande N.-o 34- i3 församlingar i Riket, för hvardera knappast skulle belöpa sig till 5o a ioo Riksdaler. Om än ett så betydligt credit!v af Staten kunde medgifva?, finna Utskotten den förmon, som härigenom skulle beredas hvarje församling, blifva så ringa och så litet ändamålsenlig, att den icke kunde en gång anses bidraga till sakens framgång, eller ens förtjena att begagnas, helst som ylnders Danielsson dervid fästat det vilkor, att detta Jan om ett år skulle återbetalas. I Utskottens tanka skola Comrnunerne, dels genom co 11 ectinsamlingar, dels på annat sätt, vida lättare och förmonligare kunna förskaffa sig nödiga bidrag, än genom ifrågavarande utväg, hvadan Utskotten vördsamt tillstyrka, att detta förslag må lemnäs utan afseende, såsom icke i någon betydlig moa ledande till ändamålet, ej) Hvad slutligen angår den organisation ctf Directioner för Folkskolorne och förvaltningen af deras medel, som Anders Danielsson föreslagit, så få Utskotten, under åberopande af de grunder, som Betänkandet innehåller, vördsamt anföra, att Utskotten finna vida ändamålsentigare, om Folkskolorne, under Presterskapets ledning och enligt Communernes önskan och öfverenskommelse!-, få fritt utbilda sig efter de förhållanden, sorn på hvarje serskildt ställe kunna ega rum, än om dessa nyttiga anstalter redan vid deras första uppkomst skola bindas vid allmänna föreskrifter, hvilka icke på alla ställen kunna vara lika lämpliga och användbara, utan snarare torde förlama, i stället för att befrämja Skolornas tillväxt och framgång. Utskotten tillstyrka derföre, att hvad som, i afseende på organisationen af Folkskolorne och förvaltningen af deras medel, blifvit af Anders Danielsson framslälldt må förfalla.
— Utsk. påräknar denna till omkring 80,000 man; men, mine herrar! oaktadt all omtänksamhet och all möjlig hushållning, äga vi ju blott beklädnad för ungefär 32,000 beväringsskyldige, och det är denna beklädnad, som utgör föremålet för den K. propostn, och som bör fullbordas och i fullkomligt skick försättas. Jag nödgas nu vända mig till en helt annan administrationsgren, nemi. till Postverket. I 7tde punkten af utlåt. litt. A, meddela deras samtycke till en disposition af Postverkets öfverskott, men afstyrkes bifall till uppförande å stat af det utaf Konungen äskade anslag i5,ooo r:dr till anskaffande af telegrafpersedlar, för alt under krigstid användas; men, mine herrar! det är icke möjligt att af dessa öfverskott bestrida en ytterligare ökad extra-utgift, sådan som den ifrågavarande. — Jag anhåller vördsammast, att med siffran få bevisa detta. Postverkets brutto-rintrader af brefposten, som nästiidet år beräknades till 598,002 r:dr 26 sk. 7 r., torde för innevar. år och framdeles icke kunna uppskattas till högre belopp än jemna r:dr 600,000: samt af paketposten till * Summa r:dr 60g,000. Utgifterna utgöra: Enligt i84o års stater 423,376: 44- 4* deruti inberäknadt det årliga anslaget 12,120 r:dr till telegrafinrältningar. Öfver stat: Tillökning i utgiften för utrikes-bref Transport 423,376: 44- 4* Den s5 November e. m. Transport 423,376: 44- 4- vexlingen, förmedelst den divenia ångbålscommunicationen emellan Götheborg och Hull, omkring , . 18,000: Af öfverskottet anvisadt understöd till diligence-bolaget . 8,ooo: 449,376:44-4. I händelse Ii. St. besluta att ...»
Slutligen anhåller jag att få förklara, att jag väl känner Hr Lefréns varma nit för Svenska arméen, och hoppas deraf allt möjligt godt, men tror likväl, att om Utsk:n afslagit motionerne, hade en sådan åtgärd lätt kunnat misstydas. Likaså tror jag, att det med skäl kunde finnas besynnerligt, om just R. o. Ad. ensamt beslöte afslag å betänk. Ilr von Hartmansdorff: Flere af Ståndets ledamöter hafva yttrat, att man icke borde afslå betänk., derföre att det då skulle synas som om R. o. Ad. ogillade de tänkesätt, hvilka derutinnan äro rådande. Men jag vet icke, att någon ledamot här på sådan grund yrkat afslag, åtminstone har icke jag gjort det. Men jag har yrkat ogillande, derföre att påminnelsen är onödig; ja, jag ville till och med säga, att det är mindre grannlaga å R. St:s sida, att, när de veta, att saken är under behandling och då de kunna vara fullt öfvertygade, att det icke dröjer länge, förr än Regeringen sjelfmant vidtager nödige åtgärder, att, säger jag, då komma med påminnelser. Det ser ut som ville man beröfva Regeringen hvarje tillfälle att sjelfmant göra något, liksom om in - 312 Den 11 December f. m. gen annan än Ständerne allena förstode hvad sora göres behof. Jag får således vördsamt anhålla, att R. o. Ad., ulan afseende derpå, att de 3:ne öfriga Stånden beslutit en sådan skrifvelse, ville för egen del afslå betänk. Saken går i alla fall fram; menora grannlagenheten någorstädes bör iakttagas, så är det visserligen hos oss, der så många sakkunnige män finnas, och der så många ledamöter veta att saken är under behandling. Hr Mannerskantz: Jag har så uppfattat andan utaf ett representativt samhälle, sådant som vårt, att den fullkomligaste harmoni der måste råda emellan Styrelse och representation, för åstadkommande af hvarje väsendtlig åtgärd, som för samhället befinnes vara nyttig.
Till följd af och i öfverensstämmelse med Fullmäktiges nu anförda, samt enahanda den 18 Maj 1849 fattade och af Revisorerna omförmälde beslut, hafva utaf nya Trollhätte kanalbolag, Bruksegares Hypotheks-kassa, Skånska och Östgötha samt Smålands och Hallands Hypotbeksföreningar utfärdade obligationer å nedannämnde belopp blifvit för Riksgälds-kontorets räkning uppköpta, nemligen : under år 1849: 5-procents-obIigationer å och 4V2 procents dito å r:dr 182,000: samt under innevarande år intill den 13 September, då all ytterligare förräntning af Riksgälds-kontorets kontanta behållning tills vidare inställdes: Slals-Ulskollets Memorial, JYi 3. 53 5-procents-obligationer å r:dr 28,000: ocb -i'/2 procents dito å r:dr 530,530: 379 ggg. tillsammans under begge åren uppköpta obligationer r:dr 1,015,550: Derjemte hafva under samma tid, emot hypotbek af nämnde Hypotheks-föreningars och Inrättningars obligationer samt 5 procents årlig ränta, följande summor utaf Riksgälds-kontorets behållning blifvit allmänna rörelsen tillhandahållna och för Riksgälds-kontorets räkning förräntade, nemligen: under år 1849 r:dr 279,400: samt under innevarande år 1850 » 2,500: 031 900- summa förräntade medel till följd af ofvanberörde beslut r:dr 1,297,450:
Art. bestämda afgifter skola erläggas jemte den i förstnämde Art. stad. gade serskillta Bewillning; sä följer deraf, att säsom behällen Inkomst mäste räknas och till Bewillnings erläggande uppgifwas, utdelnings, procenten af Actier i Dykeri. Eompagniet, Di. sconterne och Tull-Arrendet, samt Räntan af Capital, insatte i Trollhätte Gamla Slusiwerks. byggnad, äfwensom erhällna beloppet af Lot. terie'winster och afkastningen af Billarder; hwadan ock den, som häller Villard emot be, läkning för desi nyttjande, bör derföre likasom för all annan Näring och befattning, taxeraS antingen till Skydds, eller Inkomst afgift, i mte det han för Billarden erlägger den i Z. Momas s. Art. fastställde serskillta Bewillning. Pä enahanda grund bör för de i ?. Mom. af be« rörde Art. nämde Hemman, förutan de der stad, gade afgifter, Bewillning efter r. Art. utgöras, rv. 42 Den ti October. 10. Ehuru de Skattffyldiqe endast äro förbundne, att gifwa summarisk uppgift ä be. hällna Inkomsten, böra de likwäl läta sig wa. ra angelägit, att, sä midt omständigheterne det medgifwa, meddela specifika uträkningar öfwer Utgifter och Inkomster, hwarigenom Taxeringsmän. nen kunna bibringas upplysning och öfwertygelse om rigtigheten af den SkattffyldigeS uppgift, och denne säledes undgä att blifwa mitztrodd, och i följd deraf högre beskattad, helst Taxerings, männen, utan att wara bundne wid ve Skatt, skyldiges obestyrkta föregifwanden, äga en i Förordningen grundad rätt, att efter egen öf. wertygelsc, pä ed och samwete, päföra hwar och en Skattffyldig den Afgift, som de för ho« nom finna lämplig. n. Sä snart Ledamöter af Berednings.
Män, äfvensom til! godigörelse åt Förste Landtmätaren i och för de resor, han kommo att företaga lill utöfvando af tillsyn och kontroll å utstakningarncs behöriga verkställande; att Kongl. Majrts Befallningshafvande i [Vester-Norrlands län ansett det i Kongl, brefvet den 8 Mars 1861 för länet bestämda afvittringsanslag icke under nästa Statsregleringsperiod erfordra någon tillökning; alt Kongl. Majlis Befallningshafvande i Westerbottens län jemväl förklarat sig anse hvarken tillökning i dervarande afvittringslandlmätares lill 13 bestämda antal, eller förhöjning i de alviltringslandtmätarne nu bestådda arfvoden af behofvet påkallas ; att, beträffande Gefleborgs län, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansett anledning icke förekomma till antagande deraf alt, efter 1864 års ingång, anslag lill afvittringen inom länet vidare må blifva behöflig!; 22 Bil. N:o 5 lill Kongl. Maj:ts Nåd. Prop.
Transport 2,4391980.45 2* Änledningame härtill hafva dels varit befordran af jord-liqvida-, tionerne, dels undvikande af framtida ersättnings - frågor , besparing af förestående Brobyggnaderna. fl. locala skäl,hvilka har blefvo för vidlyftiga att upprepa. Det torde göra tillfyllest, då Dixectionen 3 djupaste underdånighet kan försäkra, att de hitintills, sammantagne, lernnat 6 procent för köpeskillingen, och att denna afkastning troligen kan uppdrifvas an - Transport 2,449,980.45. 2, nu Den 13 April• 93 Transport 3,433,980.’45. 1. nu högred då de komma i full ordning, så vida. närvarande varu priser aga bestånd. Härtill äro använde Brd B;co - 44,155.39. 6« b) Större Lane summor. Någre private Personer hafva utan afgift lemnat Bolaget större eller mindre jordsträckor, hvilka till förändringar af Canaleris ledning, Steuhuggerier, Lastageplatsen eller dylikt, varit behöflig? Dessa förmåner hafva ej med andra villkor kunnat itkommas. Då för Capitalet ä - Transport 44,155.29. 6. 2,439,980.45. 2- ges full säker* het i förut 0* intecknad fastig, het, då de äro ställde på längre och kortare tiders uppsägning , och då rentan, å 6 procent , hvarje halft år erlägges, lika sotil om Capitalen i Discontrörelsen begagnades, tror Directionen sig genom denna utväg hafva för* skaffat Bolaget de sökta fördelarna, utan någon verklig afgift eller kostnad. Arbets - Cassör* na, eller förskotter pä innevarande ars leveranser, utgörande vid 1814 ars slut 78,638.15 d) Behållningar i Förråden.- af Maierialier, hvarunder innefattas ett betydligt förlag af ekvirke och huggen Sten.
KrigsFondens Tillgångar CassaBehållning ifrån ar 1817 F. d. Norrska KrigsRedoeorelseVerkeis försäljningsMedel RusthållsErsättningsMedel för Tyska och Norrska Fälttågen Ersättning att förvänta från Spanska Regeringen Svea Kongl. ArtilleriRegemente är skyldigt . Corpseis och serskildte Per» soners, nu utredda fordringar bora företrädesvis betalas, till det belopp emotstående Credit utvisar, eller » 98,921 39 — Då ett Öfverskott uppkommer af 34,266 34 3 hvilket afräknas från beloppet af bespard Afskrifning samt förslagsvis beräknade Skulder, u görande enligt emotstående Credit 57,945: 16 t.. dä återstoden af enskiltes fordringar, till hvars betalande , till gång ännu saknas, bestiga sig till ■. 23,681 29 to hvartill kommer kostnaden för "KrigsRedogörelse* Afslutningen enligt Förslaget Lit. D, , 12,062 12 — S-a 3 5,74 3 41 1° samt sluteligen Publique \ erkens emotstående fordringar • • ^ 7 7,5 31 22 8 2,264,329 Summa 39 Svenskt Banco, 133,188 2 5 713.275 2,264,329 2 9 846,463 41 Stockholm af Kongl. KrigsCommittéen* Skulder och Tillgångar vid slutet af År 1817, Credit. KrigsFondens Skulder , upptages enligt Underdånigt Förslag för den 5 nästl. November : Till Regementet, Corpser och serskildte Personer, enligt då inkornne Räkningar 116,8X3 1 5 Sedermera tillkomne Skulder .* Till Skånska JTusarRegementets Underofficerare återvundne AnmärkningsMedel . 1,821 2 — Konungens UifGarde till Häst dito , ulifver det förut upptagne belopp 73g 19 8 WesgtöthaDahls Regemene, jemlikt Kongl.