Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Om ConstitutionsUtskottet, uti sina håda Memorial, tror sig i ett och annat fall tillfridsställände hafva besvarat åtskilligt till Utskottets pröfning hemställda anledningar till anmärkningar, delar jag likväl icke delina tro. Utskottets sätt att uppfatta desamma företer i allmänhet en alltför synbar riktning, att från ämnets egentliga vigt leda Rikets Ständers uppmärksamhet. Så har Utskottet dels i stympad, dels med utesluten, mening framstält och besvarat de anmärkningar, som innefattas i mitt till Utskottet ingifne Memorial. För att sätta Ridderskapet och Adeln i tillfälle att derom döma, begär jag att få uppläsa ett utdrag derur, som föijer: ”Bland Styrelsens åtgärder ”vid detta handelsföretag synes mig den omständighet förtjena Ilögloflige Utskottets syn”nerliga uppmärksamhet, att, såsom man ”offentligen omtalat, de på Skeppet Tapper”lieten och Fregatten af Chapman förhyrde Besättningar väsendtligast utgjordes af ”Svenska Sjömän, hvilka vid antagningen ”icke blifvit underrättade om det öde som ”tillämnades och så hårdt träffade dem långt De i) 18 J u 111 i', m. ”från Fäderneslandet, der det för dessa olycklige Lief tydligt, att deras engagement i 'Cölnminska Regeringens tjenst varit ett vill”kor för sjelfva skeppshandeln,” ”Då det icke kan vara likgiltigt för ett ”Folk, om dess Regering eller Embetsman ”göra sig till hemliga agenter åt utländnin”gen, för att locka landets Barn till aflägsna sjöresor, kanske vida utsträckte utöfver ”deras på autoriteters tillkännagifvande grun”dade förmodan, och måhända förenade med "uppfyllandet af vilkor, hvartill aldrig fria ”viljan, utan blott nöden kunnat tvinga dem ”att samtycka, synes mig detta vara ett betänkligt tecken af tiden, en åtgärd, som ”Representanten är skyldig att öfverlemna ”icke blott åt barmen inom hvarje fosterländskt bröst, utan äfven till ett lagligt be”ifrande genom ConstitutionsUtskottets handläggning. Till upplysning i detta ämne an”håller jag att
Det är derför ingalunda underligt, att staten gjorde allt för att främja ungdomens kroppsöfningar. Ingen stad var så liten, att den ej hade sitt gymnasium, sin offentliga plats för kroppsöfningar, der den vuxna ungdomen dagligen samlades till öfning. Ett sådant gymnasium må vi. inte tänka oss som en af våra dagars dammiga och smutsiga gymnastiksalar, som man är glad att slippa ut ur så fort som möjligt. De bestodo af en öppen plats, omgifven af byggnader med pelargångar och af trädgårdsanläggningar, der det var godt utrymme för åskådare. Ty gymnasierna voro tillika en omtyckt samlingsplats för stadens borgare, som till en stor del sökte sitt umgänge här, och som med ifver följde ungdomens öfningar; detta lifliga deltagande från de äldre åskå- darnes sida var ock egnadt att än ytterligare sporra de unga att göra sitt bästa. En sådan uppfostran måste dana ett ovanligt lifskraftigt slägte. De stora andliga förmögenheter, naturen gifvit detta folk, kommo i de kraftiga kropparne till sin fulla rätt. Medan grannarne i öster och vester antingen voro öfverförfinade, klemiga trälar eller råa barbarer, se vi det jemförelsevis lilla grekiska folket utföra ett andligt arbete, som ännu väcker vår beundran, och som efterlemnat de djupaste spår i menniskoslägtets historia. Så långt om grekerna. Af hänsyn till utrymmet vilja vi först i ett följande nummer kasta en blick på nutidens gymnastik och derför nu öfvergå till framställandet af tre rörelser på räcket. komma i vågrät ställning (fig. 12 a). Fem sekunder derefter sträckas benen till baka till halfmåneDock, för den, som har lyckan att vara oberoende af dylika band, uppväges den längre resan mer än nog af de allt mer vidgade utsigterna och den ojämförligt renare luft, som härute spelar omkring. Då man gjort en tre å fyra timmars färd, inandas man med förtjusning en luft, hvarom en inlandsbo icke förr kunnat göra sig en inbillning. Om man så stiger i land vid t. ex. Furusund och vandrar fram i furuskogens ljusdunkel, får man njuta af den mest härliga blandning af skogsoch sjöluft, som man någonsin kan begära.
Och tant Lotten lofvade allt. Då någon anmärker, att det ändå är synd att belasta henne med så mycket uppdrag, ger en annan leende till svar att med så många uppdrag på haleen MÅSTE hon ju, för att ej svika sina vänner, fara till Norge; annars är det blott allt för troligt, att hon också denna gång I anehållsförteekning. (M e d porträtt). — Modern afgudadyrkao; af BJ. CASSEL. — Från festföreställaingama i Bremen. Idun Slockholvi, QårnméU Koktr .. AUtlnb. Tidningen kostar A n n o nsi » ri H: endast 1 kr. för kvartalet, med 35 öre pr petitrad (10 stafvelser). För » Platssökande, och » Lediga platser » IdunsModeoch Mönstertidning 1 kr. postarvodet inberäknadt Utländska annonser 70 öre pr petitrad. 3:dje år g. Redaktör o c h utgifvare: FRITHIOF HELLBERG. Utg-ifning-stiä: hvarje helgfri fredag. Byrii: Hamngatan 1 6, 2 /., t r. (midt för Kungaträdgården.) Träffad å byrån kl. 9 — 10. Allm. Telef. Lösnummerpris: 15 öre Plenumeration sker i LANDSORTEN ä p o s t anstalt, i STOEKLTOLM hos redaktionen. (vid kompletteringar). 1 Drottningarna E m m a o c h Wilhelmina af Hollandlen siste Oraniem » är död, så lydde det budpl ?&gt; skap, som den? elektriska gnistan för några dagar sedan lät löpa rundt världen. Konung Wilhelm I I I af Holland utandades efter långa år af sjukdom och lidanden sin sista suck på slottet L o o i närheten af Amsterdam, och med honom utgick på svärdssidan ett af Europas mest lysande furstehus. Ty bland dessa finnas icke många, hvilka kunna åberopa sig ett renare, ädlare ursprung, närmare förbundet med den mänskliga frihetens öden.
Atal för villfarande lärosatsers utspridande, efter ty i § 4 sägs, må ej ega ram, med mindre Konungens Justitie-Kansler, efter erhållen underrättelse örn saken och dess sammanhang, forordnat om åtalets anställande. äfvensom, i sammanhang med öfverlemnande! af omförmälda författning lill Kongl. Majlis Nådiga sanktion, i underdånig skrifvelse anhålla, det täcktes Kongl. Maj:t, för ordnande af de öfrige förhållanden, som med lagstiftningen i förevarande ämne. ega gemenskap, låta utarbeta och i Nådig Proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga förslag till lag i de delur, hvarom icke Kongl. Maf:t, pä grund af Regerings-formens 89 §, finner för godt alt sjelf omedelbarligen förordna. Hvad dernäst angår den första af de frågor, som röra friheten inom den Svenska kyrkan och lill Utskottet blifvit visade åter, eller frågan om upphäfvande af 1726 års konventikel-plakat elier om friheten för Svenska kyrkans medlemmar all till gemensamma andaktsöfningar sammankomma, så äro meningarne visserligen ej skiljaktige om olämplighelen af berörda plakat, så vidt del innefattar förbud emot dylika sammankomster: men man har hufvudsakligen emot såväl Utskottets i denna del framställda förslag, hvilket upptages under Litt. B, som emot hvad Kongl. Majlis Proposition i detta ämne innehåller, anmärkt saknaden af kontroller på den lärare-verksamhet, som, oansedt det i berörde författning innefattade förbud, redan ulöfvas af lekmän, särdeles kringresande kolportörer al andliga skrifter, och som, derest förbudet undanrödjes, ostridig! skulle i betydlig grad tillvexa.
M:t, i Nåder godkända; ville E. K. M:t, sorn beslutat till Norriges St ort lii ng aflåta Nådig Proposition om antagande af Komuiilterades lör nämnda rike föreslagna författning, nu, under förutsättning alt denna Proposition vinner Slorthingels bifall och med öfverlemnande af kommitlerades underdåniga Betänkande, i Nåder föreslå Rikets Ständer alt, i öfverensstämmelse dermed, må, såsom för Sverige gällande lag, antagas följande Förordning om verkställighet af domar och utslag, meddelade af Norrsk Rätt, och om det biträde, som i andra afseende» bör lemnäs rättskipningen i Norrige. § I Domar och utslag (Kjendelser), meddelade af Norrsk Räll, må, sSvidt de stadga annat än straff, i Sverige bringas lill verkställighet genom utmätning. Till de från verkställighet undantagna straff räknas icke böter, der tillgång lill deras gäldande finnes. Lika med Norrsk Rätlsdom anses förlikning, afslutad inför Norrsk Förlikningskommission eller domstol, åtagande af böter i följd af Norrsk embeUmyndighets föreläggande och Norrska Regeringens Finans-departements utslag i tullmai. § 2. Om utmätning af böter förordne vederbörande Konungens Befallningshafvande på begäran af Norrsk Amtman. Uti öfriga fall må utmätning sökas omedelbart hos vederbörande kronofogde eller magistrat. § 3. Den handling, på grund af hvilken utmätning sökes, skall vara försedd med Norrsk Amtmans intyg derom, alt densamma är utfärdad i den form, som för exekutionen erfordras, och derjemte: i fråga 0111 utmätning af böter, alt domen, utslaget eller åtagandet eger laga kraft (upaaankelig Retskraft); i fråga om utmätning på grund af förlikning, att förlikningen enligt Norrsk lag medförer exekution och Bih. till B. St. Skrifvelse N:o 156. i hvarje annat fall, antingen att domen eller utslaget eger laga kraft (upaankelig Retskraft), eller att handlingen eljest enligt Norrsk lag medförer exekution. § 4.
Men den hoppas äfven, att äldre personer skola, medvetna om vikten af ett godt föredöme, Måtte vi snart få upplefva den dagen! Lennart Hennings. Dansprogrammet. Skiss för Idun af Mari MIM. / Ä &gt; \ fverste Langenhjelm var alldeles ursinnig. » Har jag inte predikat under tjugu års " 585 " ' tid i dina åsneöron: rör aldrig ett papper på mitt skrifbord. Gör hvad sjutton dig lyster, karl, rök mina cigarrer, kolka i dig mina viner eller kräng dina hidösa labbar i mina paradhandskar, men låt bli skrifbordet, säger jag dig. Hvem skulle väl kunnat tro, dä jag på grund af din enfaldiga uppsyn tog dig till kalfaktor, att jag råkat ut för ett dylikt vidunder i människohamn. » » Herr öfverste, jag bedyrar — » » Du bedyrar ingenting och därmed punktum. Jag skall ännu en gång leta igenom mina lådor, och finner jag ej då fördelningschefens bref, så har du fyra timmars arrest i garderoben. Seså, helt om marsch I » Då den stränge öfverstens fac-totum stängt dörren efter sig, började hans husbonde för hundrade gången genomleta skrifdordslådorna. Som detta dock ej ledde till något resultat, » anföll han sin chiffonier och upprepade samma manöver. Bäst han där genomgick sina papper, fann han ett dansprogram, gulnadt af ålder, som legat doldt under en mängd affärshandlingar. Det första namn, som mötte hans blickar, då de föllo därpå, var Eveleen Vyse. Jag såg en gång en tafla, som helte Den kasserade nummerhästen ». — På en bördig äng går en gammal utriden fåle, betande i allsköns ro. 1 forna dagar hade han sprängt fram öfver slätterna, stolt bärande sin granna börda, den unge husaren. Nu var han gammal vorden, hade tjänt ut och kunde knappt tugga gräs. Plötsligt rycker den gamle till, det nobla hufvudet höjes, näsborrarna vidga sig, och de stela benen falla ännu en gäng i galopp. Regementet, hans regemente, ilar förbi, skvadron efter skvadron, och trumpetaren blåser igenkänningssignalen.
Råg och Ärter uppgifvas ej till afkastning, endast såsom odryga till brödföda och mindre tjenliga till utsäde — I Neriket Hvetet i det hela medelmåttigt, men på somliga ställen gifvit ovanligt rik skörd; 52 Bese. oi/t Ekon. Utsh. Betänkande)!. Rågen åter endast hälften af förra årets, men Yårsädet deremot en ganska rik afkastning — I Vermland Höstsädet ringa och under medelmåttan, men Vårsädet och jordfrugter hafva en god afkastning. — J Stora Kopparbergs Län har Rågen varit mindre gifvande, men Vårsädet, om man undantager några ställen, som lidit af Nattfroster, gifvit en kärnfull, ehuru ej mot qvantiteten i goda år, svarande afkastning — I Gefleborgs Län har årsväxten väl icke svarat mot det rika skyltalet, dock i allmänhet ansetts för medelmåttig -—• I Vester Norrlands Län har Rågsädet på Svedjeland gifvit ovanligt förmånlig afkastning, ehuru det på träaesåkrar mindre lyckats; kornet godt och stridt, utom vid några fjellbyar, der frosten skadat, äfvensom Ärtsädet fått full mognad och Potatoeg skörden lemnat ett godt understöd för födan — I Jemtlands Län har Rågen varit högst medelmåttig, kornet Landets faufvudsäde varit dels ymnigt och kärnfullt, dels svagt och mindre matadi; men den öfriga Vårsäden jemte rotfrugterna, den förra till Skyltalet ymnig, synas, såsom omogna inbergade, blifva medelmåttigt gifvande. — I Vesterbottens Län är ingen uppgift skedd. — I Norrbottens Län, ehuru kölden på några ställen skadat, har likväl all slags skörd varit god och ymnig samt förmodas tillräcklig för Länets behof; och slutligen ifrån Gottland, att skörden derstädes i allmänhet varit jemn och förmånlig, samt är ej allenast tillräcklig Besv. och Ekon. TJtsk. Betänkanden. 33 till egna förnödenheter, utan lemnar äfven öfverskott till utförsel. Nästan på alla orter har Höfångsten varit särdeles ymnig och väl bergad.
M:s tillgörande, så vill jag låta bero dervid, ifall E. o. Ad:s majoritet önskar att hela betänk, i massa föredrages till bifall eller afslag, och Gr. von Plåtens reservation skulle blifva antagen; ehuru jag för mili enskilda del anser del vara orätt. Hr Lagerhjelm: Då Hr Frih. o. Landtm, tviflat på E. o. Ad:s utslag å den framställda propos:n, får jag före - Den Januari f. in. slå alt Hr Landtm, täcktes framställa propos. till antagande af Gr. von Plåtens reservation. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt, då lian förklarat del Iian trot sig finna den sista proposrn medja besvarad , R. o. Ad. torde finna att föredragning punktvis nu borde äga rum, varande derigenom intet hinder för R. o. Ad. att besluta sig för den af Gr. von Platen afgifna reservation, då, om de särskilda punkterna i Ulskrns förslag afslogos, Gr. von Plåtens förslag sedan kunde antagas såsom Ståndets beslut. Hr von Hartmansdorff: Då Hr Frih. o. Landtm, icke ansett det ovillkorligen följa af grundlagens föreskrift, att betänk, skall punktvis företagas, alldenstund Hr Frih. o. Landtm, derom framställt propos., och då denna blifvit med ja och nej besvarad samt Hr Landtm, tillkännagifvit sig hafva uppfattat svaret så att ja haft öfvervigten; så kunna vi, som ropat nej, begära votering och i contraproposm få införd Gr. von Plåtens-reservation. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att hvad anginge deli af Hr von Hartmansdorff föreslagna contra-propos., så ansåg Hr Landtm, den icke kunna blifva föremål för votering nu, då frågan endast vore huruvida betänk, skulle behandlas punktvis eller i sin helhet; vid denna votering kumle ingenting förekomma om sjelfva saken, hvilken först kunde afgöras efter den öfverläggning, som kunde uppstå sedan R. o. Ad. bestämt sättet för målets afgörande. Frih. Sprengtporten:
•— N:o 76, i anledning af väckt motion om reglering af klockares och organisters löne-inkomster: B. IV. 96, 191, 313, A. 314. — N:o 77, i anledning af väckta motioner om ändringar i Kongl. Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 78, med förslag till voterings-proposition i anledning af ltiks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Memorial N:o 64, innefattande förslag till sammanjemkning af ltiks-Ståndens beslut i anledning af Utskottets Betänkande N:o 36, angående väckta motioner i fråga om ej mindre Norrmäns och Danskars, än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken: B, IV. 96, 191, 314, A. 316; B. V. 464, 537, A. 537, E. 609. — N:o 79) i anledning af väckt motion om beredande af erneriti-löner) åt ålderstigna eller sjukliga prester: B. IV. 158, 360; V. .32, A. 33.
Jag tror vidare att sä länge det för samhällets existens och förkofran är oundvikligt att dess medlemmar utbyta produeter af kraft, använd i olika riktningar, äga de ock rättighet att för den fria utvecklingen af denna kraft fordra skydd af samhällslagarna, hvarföre jag tror alt dessa medlemmars särskildta intressen böra vara representerade i den nationalförsamling der dessa lagar stiftas — emedan, om något af dessa intressen der förblefve obevakad!, det lätteligen kunde undertryckas, till mehn åter för det stora allmänna intresset. — Jag tror således att bildningsintresset, landtmannanäringsintresset, stadsmannanäringsintresset o. s. v., alia böra vara särskildt representerade; ty jag vantar icke att i vår tid få motse det ideal af representativ församling, som kan förete en sammansättning af individer, ehuru enskildt fästade vid någoldera af de gängse intressena, ändock lika nöjaktigt bevakande alla. — Jag leder mig häraf till den öfvertygelse, att representantvafeu böra vara så organiserade, att den ma jontet, soin hyllar det ena intresset, ej dervid kan undertrycka den minoritet, som lefver för ett annat — hoc est — jag anser classval för närvarande vara de mest förnuftiga, ty jag lager verlden sådan den är — icke sådan den kunde vara. — Lika ärligt som jag vill att vid dessa representantval alla intressen skola vara bevakade , lika ärligt vill jag ock alt hvar och en, som kan räknas till den Den ai April f. m. bildningseller förmögenhelscathegori, sorn bör gifva honom anspråk på alt blifva hörd, må iiga rutt så väl alt välja, sorn att blifva vald lill representant. Vår nu gällande vallag uppfyller icke dessa fordringar, ithy att alla individer inom lörenämnda cathegorier icke äro tillerkända enahanda politiska rättigheter.—Jag önskar derföre en förändring, som jemkar delta förhållande; men just derföre alt jag önkar en förändring, vill jag en sådan, som jag anser möjlig att genomföra. Sverige äger en adel, innehafvare af J:del af samhällets politiska rättigheter endast på villkor af födseln, — Sverige äger ett BondeSt., i allmänhet utan anspråk på politisk bildning, dock äfven innehafvare af ^:del af samhällets politiska rättigheter.
Jag vet aldeles icke, hvarifrån den värde Ledamoten tagit sin kunskap, huru jag ämnar votera; jag bar aldeles icke yttrat mig derom, utan endast för förtydligande begärt ett tillägg i Contra-propositionen, för hvilken jag, i fall sådant medgifves, voterar. Herr Riben: Herr Lefrén bar yttrat sin förvåning öfver, huru jag kunde veta för hvilken mening han ämnade votera. Med serdeles tillfredsställelse hastar jag, Den 3 Augusti f. m. alt meddela honom, att jag hämtat denna kännedom af den värda Ledamotens egna yttranden. Herr Lefren har nemligen under hela discussionen talat i samma anda, som jag; jag har derföre trott, att han äfven ämnade votera lika med mig; han liar talat i motsats af Herr von Hartmansdorff; jag har derföre trott, att han ämnade votera emot honom. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då Herr von Hartmansdorff begärt votering, ansåg Hans Excellence Contra-propositionen böra innefatta den mening Herr von Hartmansdorff önskade genom voteringen göra gällande; hvarefter Hans Excellence ånyo framstälde den af honom förut gjorde Voteringsproposition, hvilken af Ridderskapet och Adelli godkändes, samt anslogs. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att Plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas. Rid darhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan tre qvart till i e. m.; och befunnos vid voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda: •Ta — io5. Nej — 56. Den 3 Augusti f. m. I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att RiddarhusUtskottets förslag till 2 Momentet i 2 §. af nja RiddarhusOrdningen således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit. Höglofl.
Med afseende å hvad Hr Malmstedt i sin reservation anfört, synes det mig, som om Utsk. saknat giltigt skäl för sitt tillstyrkande, att R. St till K. M. aflåta en und. skrifvelse med anhållan om förklaring af författningar, hvilka i sig sjelfve äro tillräckligt tydlige, och jag finner således, i likhet med Hr Malmstedt ali den föreslagna skrifvelse!! är helt och hållet öfverflödig och onödig. Jag har förut anmärkt, att man besvärar K. M. med und. skrifvelse!' i ämnen af föga vigt eller betydenhet. Finner någon godsägare sig, genom oriktig tillämpning af en författning förnärmad, står det jn honom öppet, att deri söka rättelse på sätt och i den ordning författningarna stadga. Jag tillstyrker alltså afslag å Utsk:s betänk. Hr von Hohenhausen: Mich. Silv.: Uti Utsk.s betänk, förekommer 2 olika saker. Den ena angår sportlerne och den andra, huruvida de i betänk, omförmälde käril skola förseglas eller icke. På den afdelning af Utsk., i hvars arbeten jag deltagit, upplästes de i motionen omnämnde förfatlningarne af d. 13 Aug. 1836 och d. 3 Dec. 1842, och syntes afde!n:n vid första genomläsningen, att tvetydighet i dera verkeligen förefans, men vid en närmare granskning af förfatlningarne befans att denna skenbara tvetydighet mäste förfalla. För ali emedlertid undanrödja alla misstag om dessa författningars rätta mening, ansåg Utsk. sig böra göra den ifrågavar. framställningen. Den förklaring, hvarom Utsk. tillstyrkt R. St., att hos K. M. i und. begära, hade visserligen på enskild väg kunnat hos K.
Till en början får jag nämna, att, när detta beslut i StatsUtsk. fattades, var jag icke tillstädes, eljest skulle jag visserligen icke hafva underlåtit att instämma i den nu uplästa, af Hr Bildt afgifna reservationen, i hvilken jag till alla delar instämmer. 184 De n 26 Juni f. m. Det torde på detta rum vara öfverflödigt alt mycket orda om nyttan och nödvändigheten af Carlsborgs fästningsbyggnad; det är no snart i 30 års tid denna byggnad fortgått och äfven denna omständighet torde utgöra ett tillräckligt bevis, att föreg:de Ständer ansett både nyttigt och nödvändigt alt den äfven kunde fullbordas. Konungen har under innevar. riksdag begärt ett anslag af 150,000 r:dr, alt med utgå för hvarje år intill nästa Stats-reglering lill byggnadens fortsättande; men StatsUtsk. har i sitt förra, i ämnet afgifna betänk, i fråga om ett förslags-anslags beviljande för ändamålet, hvarom Konungen serskild propos. aflätit, på det arbetet icke måtte afstadna intill dess Statsregleringen blefve fastställd, icke ansett nödigt att nämnde Fästningsbyggnad borde fortgå pä sätt då föreslogs, utan inskränkt berörde förslags-anslag till 30,000 r:dr, hvilket åstadkommit betydliga olägenheter i de på förhand, och under förutsättning om beviljande af den äskade summan, upgjorda arbetsplanerne, lill ekonomisk förlust för Staten. Hr Bildt har i sin reservation visat, att genom förslagets nedsättande från 50 till 30,000 r:dr årligen, skall den icke obetydliga förlusten af 120,000 r:dr i s. k. fanx frais upkomma, och dermed öka det belopp hvartill desse fanx frais eljest bestigit sig, om man gifvit 50,000 r:drs anslag ärligen. För min del anser jag det både ur ekonomisk och militärisk synpunkt högst oklokt och orätt att icke bevilja det af Konungen äskade anslag, hvarigenom, som sagdt är, Staten drabbas med förlust och arbetet att i icke ringa mån fördröjas.