Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Remitterades till BancoUtskottet : Riksens Ständers till Stats-, Bancooch RiksgäldsVerkens öfverseende, förordnade Reviso» xers Berättelse, om det tillstånd, hvaruti de befunnit BancoVerket. StatsUtskottet: Riksens Ständers Revisorers Berättelse, angående Hospitalsoch RazarettsRäkeriskaperna. S. D. Blefvo till Riksens Ständers Allmänna Ekonomioch BesvärsUtskott remitterade ej mindre Herr F. M. Lejflers den a uti innevarande månad ingifne anförande om inställande af Brännvinstillverkningen, än ock de denna dag rörande BränvinsBränningen af Herrar N. P. Forsell. C. W. Nyberg, J. Jlin, H. W. Eckhoff, J./lf. Winberg och Sam. Jrfvidson uppläste Dictamina tillika med allt hvad uti Ståndet blifvit muntligen uti samma ämne så ;väl den 2 dennes , som denne dag yttradt. Från Hedervärda B onde St unde t. Sedan Högloft. Hidderskapet och Adeln genom ProtocollsUtdrag af den 2 dennes behagat sig utlåta öfver de Öfrige Ståndens Beslut angående tryckningen af så väl samtelige Riks* Ståndens Protocoll som det till desamma hörande Bihang, så fann BondeStåndet endast förslg återstå att anmoda dess förut utsedde Ontt ProtohollsTJtdrag d. 5 Dec, 1817. 4*1 bud BancoFullmägtigarne Longberg och Anders
Maj:ts Nådiga Proposition, af den 9 Dec., i anledning af förekommen fråga om Båtsmans rotering* införande i Färentuna Härad af Stockholms Län. 2:o Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af pantina dag, angående den af fram litine Lands* sf6a Protokolls Utdrag d, 27 Dec. i%ig. höfdingen m. ra. E. v. Echstedts' Enka, J. Mt Lövenhjelm, för sterbhuset sökte befrielse från en ersättning till Kronan. Stats' och EkonomiUtskotten : Kongl. Majus Nådiga Proposition af deri 17 December, angående angelägenheten af särskilde anstalter till förekommande af stegring i priset på det grofva brödet* Ekonomiutskottet. Kongl. Majus Nådiga Proposition af den § December, angående Båtsmans roteringen i Hallands Eän. S. D. Bemitterades till Statsoch BancoUtskotten : Herr Sjöstedts Memorial, angående bibehållandet af Götheborgs DiscontVerk ; tillika med hvad som i samma ämne blifvit till Protocollet för den 23 uti innevarande Månad yttradt. Banco-TJtsköttet Herr Schottes Memorial , angående en ny myntordning* LagUtskottet: \ l:s Herr Schottes Memorial, angående en kortare tid för under-executorer å landet, att verkställa de Utslag i skuldfordringsmål, som till dem öfverlämnäs, med de i detta ämne till Protocollet af andre Ståndets Ledamöter gjorde tilläggningar. 2:0 Herr Holmi Memorial angående Vederbörande Embetsraäns skyldighet att hädanefter af deras så kallade Arbetsförteckningar för hvarje år, ett exemplar insända till Justitie Ombudsmannen. Protokolls Utdrag d. 27 Dec. igi1?. 463 2:0 Herr Holms Memorial angående Policefdrfattningarnes öfverseende och granskning , jämte förslag till en Allmännare kännedom angående de på CorrectionsHus inneslutne Personer. Allmänna Besvärsoch Oeconomie Utskottet.
Efter vinterns stagnation bragte, som man torde erinra sig, försomrnaren med sig en hel stört.floc1 sf litteriira alster, som med vadsamheten af en islossning om v h e n ströminade öfver alla bräddar och öfverfylde bokmarknaden. Äfven den flitigaste rcconscnt kunde ej hinna med allt och iihen. den viilvilligaste hade svart att variera uttrycken af beröm för vårens brokiga sainling af romaner, beriittclser, skisser och noveller, de flesta biirande kvinliga signaturer. Wilma Lindhés bergttelse » Ragnhild » - benämningen roman är Iranske nggot för ansprbksfull - iir cniellertid ett arbete cif s$ stort varde, att dot sa.kert ej soin SR in5iiga af dcss 1ittei.iii.a ja1111iAriga kommer att lik vårblomstren lefva en Izort tid för att sedan försvinna och glömmas. Det ligger så mycken sanning, varme och djup i den enkla skildringen att skildraren sjalf inåste aga den mogna erfarenhetens syn på liket och miinniskonaturen, på sainiria g h g den stilistiska öfverliigsenheten röjer den öfvade författarinnan. » Ragnhild » är historien om ett sktenskap. Xatwligtvis ett olyckligt aktenslcap - de lyckliga aktenskapen, lilzsom de lyckliga folken ags ju nappeligen någon historia. Ingången af rarin öiiisosidig kärlek, utan yttre berikning 5 nfigondera sidan, slridlo maii vii1 tyclra att föreningen mellan Ragnhild och Borndt agdo garanti nog för en bestående lycka. Neri olyckli&amp;-is fattas det viisentligaste, den inre förståelsen, denna sjalmnes friindslrap som fördjiipar och bevarar k r l e k e n långt sedan det försts sirmesruset förflyktigat.
Fåhreeus, Sandströmer, von Hohenhausen, Wallensteen, Gunther, Genberg, Gripenstedt och Grefve von Platen. Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Sandströmer, föredrog i underdånighet: En från Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontor den 21 Juni innevarande år a Haten underdånig Skrifvelse, med förslag till ny afiönings-Stat för bemäldte embetsverk. Sedan Kongl. Maj:t, genom Departements-chefen, låtit anbefalla Stats-kontoret alt till Kongl. Maj:t i underdånighet inkomma med förslag till en, efter nuvarande förhållanden lämpad, lönereglering för nämnde embetsverk, med iakttagande dervid af de utaf Kongl. Maj:t vid dylika regleringar af andra Verk i nåder fastställda grunder, nemligen: att personalen, så vidt möjligt vore, borde inskränkas, under förutsättning, att Verkets embetsoch tjenstemän icke linge innehafva andra publika befattningar, emot det att lönerna så bestämdes, att de lemnade tjenstinnehafvarne tillgång till skälig bergning; att hittills serskildt utgående så kallade ljuspenningar komtne att inräknas under lönerna; samt att ordinarie tjenstemän icke skulle afses uteslutande för renskrifnings-göromål, utan erlorderlige anslag beräknas Bit. X (> lill Kongl. Maj.ls Prop. 1850- 1 Sami.
Men jag skulle tro det vara bäst, att bibehålla den gamla SilfverRiksdalern såsom största enheten; emedan den är känd utrikes, och ett annat förhållande medförde en annan Coursbestämning, som kanhända skulle skrämma menige man, då den funne, att, emot Ständernes löfte, coursen icke blefve pari. Den af Utskotten föreslagne lojering, eller att myntet skulle blifva blott 12-lödigt j anser 32 H. 13 *94 Den 9 Julii e. m. jag vara alldeles origtig. Då Utskotten hafva ganska rigtigt tillstyrkt, att utförsel och nedsmältning af silfvermynt må tillåtas, så är det orimligt att genom så hög lojering göra det obrukbart till Förarbetning, utan medelst tillsättning af fint silfver. Genom denna höga lojering, skulle myntet förlora i sitt värde, och för alt förekomma sådant, tillstyrker jag, att det nya myntet måtte slås åtminstone controllbart, det vill saga med lojering till l3 lod 3 gran, Hans Excellence Herr Grefve t)e ta Gardie^ Jacob: Då jag begärde ordet, var det för att yttra min enskilta tanka öfver Utskottens förslag att benämna det nya högsta silfvermyntet En Ridr Riksgälds. Sedermera har jag blifvit förekommen af Herr Tham och Friherre Cederström, och har således icke något att tillägga hvad de i detta afseende yttrat. För öfrigt instämmer jag ock i hvad Herr Lefren , dels i sin reservation , dels härstädes anfort, om nödvändigheten att beräkna enheten för det nya silfvermyntet enligt nuvarande Riksgäldsmynt, helst dess beräkning i Banco skulle bidraga att höja alla daglöner och priser i allmänhet. Herr Hjerta i Gustaf: Då delta Utlåtande väsendtligen angår mitt förslag till ny myntfot, anser jag mig skyldig, att dervid göra några anmärkningar, ehuru jag har föga hopp om att vinna någon rättelse i Den 9 Julii e. m.
Den felaktige anmäles till tjenstgörande Majoren, som, efter anställdt noggrannt förhör, raporterar saken till Regements-Chefen, hvilken sednare sjelf tillämpar straff-bestämmelsen, så vida han ej åt Majoren öfverlåtit denna befattning. Skulle någorstädes annorlunda förhålla sig, och prygelstraff åläggas af SubalternOfflcerare, är det en öfverträdelse af gifna föreskrifter, som kan och bör , eifras. Ofvan åberopade 1812 års Circulär stadgar äfven, att första och andra gradernes bestraffning skall bestå i arrest, men ej i prygel, hvilka sednare endast ådömas för svårare och åter upprepade förbrytelser. Bih. till R. Bes v.- och Ekon.-Utskottens Betänkande, N.o i3. Jag ifrar lika strängt, som Utskottets öfriga medlemmar, emot hvarje godtycklig tillämpning åt prygelstraffet; men tillfällen gifvas, då denna bestraffning ej kan emot någon annan utbytas till exempel under mardier. Den föreslagna skrifvelsen är, i hvad den rorer bevärings-manskapet, enligt mitt förmenande, olämplig, dels derföre, alt man ej gjort undantag för den del af nämnde manskap, som är lejdt, och som ofta består af uttjente capitulanler ifrån de värfvade regementena eller af soldater, i förtid skiljde ifrån den indelda arméen; dels derföre, att, då man önskat få för hela landets beväring antagna de för Gottland serskildt bestämda militäriska bestraffnings-lagar, har man förbisett, att de ej kunna i verkligheten tillämpas annorstädes, än på denna ö. Andra gradens bestraffning till exempel (jag vill ej tala om tredje och fjerde), beslår i arrest från och med 8 till och med 15 dagar, och en förbrytelse, begången emot slutet af mötet, blefve således obestraffad, så framt man ej ville, likasom på Gottland, låta i eget qvarter bevaka den felagtige, en åtgärd, lika omililärisk, som oförenlig med nu gällande bevärings-stadga.
Utlåtande samt dermed åtföljande Bilagor, ämnet vara så fullständigt utred t, att något vidare hinder för en ditinitiv reglering härom icke bör kunna förekomma; hvarföre, och då Kongl. Majit, genom aflåten Nådig Skrifvelse till Rikets senast församlade Ständer under deft 24 Februarii 182c), till Ständerne sjelfve öfverlåtit att bestämma grunderne för inqvarterings-besvärets jemnare och rättvisare fördelning, än hittils, Kongl. Majit vill ärendet i denna del, uti det skick detsamma för närvarande befinnes, jemväl 1111 till Rikets Ständers egen pröfning i Nåder öfverlemna; 4 Kongl, Maj. ts Kådiga Skrif veise K'.o 5f, hvarvid dock Kongl. Majrt, som uti nyssnämnde Skrifvelse redan jemväl i Nåder låtit framställa de flere skäl, hvilka förekomma emot vidare nybyggnad eller inköp för Kronans räkning af hus och lägenheter, alt begagna för'garnisonernas inqvartering, och i anseende hvartill äfven upprättandet, utöfver hvad åren 1837 och i8a8 redan skott, af ritningar och kostnadsförslag lill sådane samt besigtningars och värderingars anställande i anledning af de från flere släder inkornue värderings-iustrument, nu ansetts icke vara af nöden, finner Sig böra, med åberopande af samma, skäl, ånyo och ytterligare fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på olämpligheten af en sådan åtgärds vidtagande i allmänhet; utan alt Kongl» Ma jet likväl anser detta böra lägga hinder i vägen för Rikets Ständer att pröfva, huruvida eller till hvad del afskrifning för de lån, hvilka till casernssamt stallars och fou: rage-magasins uppförande blifvit beviljade slä— derne Malmö och Ystad, må få ega rum; äfvensom för dessa städer att sådant, med eller utan tillskott, antaga, emot det att husen åt Kronan öfverlåtas, för alt till afsedde ändamål användas.
Sönfrögeri .. 33agareé förbrptelfe mot Sttånabö^ayorne Olofligt hembageri — jjSemflagt jfjprfuffaré ocf) $fareö förbrptelfer meb Sayorö öfmerffribanbe famt mägrab ocfj förfummab förfel '. 3tobber|Toré öfmerträbelfer af £ayan famt trebfba ocl) förfummelfe att meb robb betjena allmänheten 963 *9 i5 9 21 22 8 7 5 184 195 4i3 : 55 91 15 16 78 3 3 . 36 i5 £ranöport 2172 - 54 - XranSport 2172 SflfmogenS unberlåtenfjet att, mib förfäljningeit af fine maror, erlägga be ©tabén tifffomntanbe gfgifter 1 JpuömärbarS förfummelfe, att fjo$ Ofmer ©tåtfjålfare
Skulle man vid sådant förhållande icke kunna säga, att 12.000 r:dr, sorn dock här har blifvit ansedda för att vara en liten summa, skulle vara en ganska tillräcklig för beredande af fyllnad utaf åtminstone några t. ex. det sist anförda af de utaf mig ofvanomförmälda behof? Vore den icke på sådant sätt säkrare använd till något nyttigt ändamål, än om den skall utgå till fortfarande aflöning ät lagberedningens ledamöter ? Jag anser alltså summans påstådda ringhet icke utgöra något skäl till dess beviljande för det föreslagna syftemålet. Jag går nu att i största korthet upplaga några af de inkast, som liär blifvit gjorda, mot den af mig delade åsigt och fäster jag mig först vid Hr Lagerhjelms yttrande, alt det vore en inkonseqvens, att, sedan man begärt omarbetning af lagverket, man nu ville vägra anslag till arbetets afslutande. Jag svarar, låt oss veta lidepunklen då lagen kan blifva färdig och jag tror, att ingen skall motsätta sig om icke just liela det begärda anslaget till sitt fulla belopp, dock till någon erforderlig del deraf. Hr Gripenstedt har sagt, att man borde uppskjuta alla omdömen öfver det nya lagförslaget intilldess detsamma bilfvit fuljändadt och vederbörligen granskadt. Af hvad jag förut anfört, torde vara klart, att min mening icke är, att förslaget ej må fullbordas; men, för att det må ske, föreställer jag mig att, såsom Frih. Cederström, Jakob, yrkat, viss tid derföre kunde tilläfventyrs utsättas; och må man icke deremot invända, att det icke skulle frå an för R. St. att sätta arbetet på beting, ithy att det vore lika med att, som man sagt, neddraga detsamma till ett handtverksgöromål. Något hvar torde kunna vitsorda, att om man har aldrig så vidlyftigt arbete, men tiden för dess fullbordan är knapp, — vi kunna härvid tänka oss att saken angår de för oss vigtigaste ärenden, vår hela välfärd eller andras, — så anstränger man sig, sammanfattar sina tankar, och arbetet blir till den utsatte liden färdigt. På enahanda sätt föreställer jag mig, att lagberedningen också må kunna förfara.
Men, säger man, då var det likväl fredligt i Europa mera än nu och man kunde dä hoppas på spanmälsinförsel ifrån Ryssland. Jag svarar derpå att jag tror det skulle fordras mera skarpsinnighet och förutseende i framtidens dunkla öden än några af detta hus besitter, för att bedöma huru det nu kan komma att gestalta sig. Vi hafva nyligen blifvit underrättade derom, att vår neutralitet är blifven erkänd. Hvad serskildt spanmålsliandeln beträffar, så tror jag verkligen, att de krigförande makterna äro lika mycket intresserade å ena sidan att få exportera spanmål och å den andra att få spanmål till sig importerad. Jag tror det finnes mycket sannolikhet för att en import kan låta sig göra, om import-tullen borttages, och att, om man vill undvika ett exportförbud, så är det just genom denna åtgärd, hvilken säkerligen skulle visa sig högst välgörande. Beträffande hvad uti den åberopade reservationen blifvit sagdt, så ber jag att få fästa upmärksamheten på en inconseqvens. Här säges först': ”Afven under sista hösten hafva icke obetydliga Den 1$ Mars e. m. 307 qvantiteter spanraål ifrån utrikes orter blifvit införda och förtullade, hvilka slå de införskrifvande till ganska höga priser. Skulle ändamålet med förslaget vinnas, är det att befara, att förluster för dem förorsakades, då de likväl genom sitt förutseende förtjenat alt ega någon vinst på sin lofliga industri”. Det är således tydligt, att handelsklassen skulle förlora på denna åtgärd, enl. reservantens åsigt. Nu frågar jag Eder, Mine Hrr, finnes någon, som tror att de handlande skulle förlora på import-tullens borttagande?
Löse-skilliugen för de i Halland belägne så kallade Schlegel*,ke Köpegodsen, utgörande i6o| Mantal oförmedlade Frälseoch Skatte-frälse-hemman, hvilka alla nu innehafvas af Svenske Män, skulle uppgå till det belopp,att, om den finge erläggas i Banco* sedlar, till samma numeraire, som den år i652 för Kammaroch Oeconomie-Rådet Schlegel utsattes, de årliga Räntorne af samma Hemman, förvandlade efter medium af io års Markegångs-pris, skulle uppgå till nära 6 proCent, men deremot, om, på grund af Köpeskillingens benämning i Salu-Brefvet, med Riksdaler S:mt, Löse-skillingen efter pröfning af Domaren skulle fastställas till samma belopp i Silfver Riksdaler, och hvilket senare betalnings - vilkor troligen komme att bestämmas, icke skulle gifva mera ån omkring 2 proCent och följagtligen denna Lösnings-rätts begagnande ej kunde tillskynda Staten någon verklig fördel, men deremot medföra för många enskildt* Stats-Utskottets Betänkanden. kostnader och olägenheter genom uppkommande Rättegångar oeh osäkerhet samt rubbning i deras egandeoch besittnings-rätt; hemställer, vid sådant förhållande och på de i Kongl. Majrts Nådiga Proposition ytterligare anförde skäl, Stats-Utskottet vördsamt till Riksens Ständer, om icke, såsom Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, ali fråga om inlösen utaf de i Halland belägne så kallade Schlegehka Köpegodsen, på grund af Kronans rätt dertill, må nu och för alltid förfalla, och innehafvar ne deraf i sin egandeoch besittnings-rätt åtnjuta lika trygghet sorn på all annan jord i Riket; och lärer det beslut häröfver, hvaruti Riksens Högloft. Ständer stadna, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas. Stockholm den 22 Febr. 1820. Ankom elen 25 Fehr. i8a3. Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , angående framtida disposition af Wendtholms HofStall-Ång.
Utskottet har fått emottaga de, år 1826, till Kongl. Directionen för NummerLotteri-Inrättningen ankomne K. M:ts Nådiga Skrifvelser och hos Directionen förda Protocoll; äfvensom till Utskottet blifvit aflemnade serskilde för nämnde år afslutade, uti KammarRätten, utan anmärkning, granskade räkenskaper öfver NummerLotteriets Inkomster och Utgifter samt öfver den under Directionens förvaltning ställde, såkallade Brudgåfvo-Fonden; hvarvid befunnits: I. §■ Räkenskap erne öfver Nummer Lotteriets Inkomster och Utgifter. Från år 1825 inhalanceras Tillgångar: Contant innestående på Räkningarne i VexelBanken och RiksgäldsContoirets DepositionsContoir samt uti Lotteri-Cassan R:dr ig,go4: 34- 3. Fordringar hos åtskillige Collecteurer 3,32g: 47* 2. Lotteri-Inrättningens Fastigheter, efter inköpspris 10.722:10. 8. Afgå: Innestående Bevillning af vinsler (lefverérad till R:g:sContoiret år 1826 Loltförsäljnings-medel Diverse Inkomster, bestående uti återgångne vinstmedel, Observationsmedel och influtne Collecteurers Provisioner , . 16,241:38. 6. Gesällernes VeckoJön , Ljuspenningar, ved &c 9)876: i5.11. Årliga Anslaget till K. Balancerade till år 1827. Tillgångar: Contant, innestående på Räkningarne uti VexelBanken och RiksgäldsContoirets Despositions-Contoir samt uti Lotteriets Cassa 17,394:43- 2. Innehållen Bevillning af vinster (lefvererad till RiksgäldsContoiret år 1827) 968: 8. 7. ■* Collecteurers öfverlefvereiingar ^^ Summa R:dr 3oi,ioo:42. g.
Ult supra.. Ux ?rotocc>IIo ^l. l). Valsrius. Utdrag af Borgare. Ständets Proto. coll wid Urtima Riksdagen L Arebro den 29 September 1810. S. D. ^9anco Utskottets hemställan underdel'. 19 dennes om ökadt Tractamente för Riksens Ständers emellan Rtksdagarne tillförordnade Rewisorer föredrogs ä nyo och bifölls. Ursupr-. Ux ?rutvcc>IIa L. Vsleliu». Utdrag af Borgare. Ständets Protocoll wid Urtima Riksdagen i Orebro den 29 September 1810. S. D. Remitterades till Bewillnings-Utskottet ett muntligt anförande af Herr Stads-Ma, joren Den 29 September. 157 joren Westin, om utsättande af en prisfråga, att wid nästa Riksdag beswaras, angäende en förenklad method till BeroillningenS utgörande. Ut supra. klx krotvcollo. l). Valerius Utdrag af Borgare. Ständets Protocollet wid Urtima Riksdagen i Orebro den 29 Sept. 1810. <s. >L. ev^>id förnyad föredragning af Lag» Urskottcts Betänkande med förslag till en För» fattning, att wid inträffande folkresningar och waldsmmna upträden iagttagas, fann Ständet, som ej kunnat wägra rernitz af detta ämne, att de redan gifna Lagarnss fullständighet gjorde all ny Lag härom öfwerflöoig och onyttig, hmarföre ock Utskottets förberörde förslag enhälligt ogillades. Ur supra. Lx ?rotoLoIlcr. ^l. O. Valerius. Utdrag af Protokollet hältet hos Bonde Ständet wid Urtima Riksdagen i Arebro den 29 September isis. S. Till Las-Utskottet: Jonas Jönstons frän Östergöthland och Nils SwenHonS frän Stockholms Län ingifne Me» 133 Den 29 September.
Emedlertid ser jag mig i den obehagliga ställning att, åtminstone vid denna riksdag, icke kunna genom bifall till 21 §:s nya redaction åt Konungen gifva den magt, som jag, lika med Hr Dalmam, anser honom böra äga. Gr. Horn: Jag tror väl med Frih. Cederström, att R» D c 11 20 Mars. o. Ad. bör fatta sitt beslut, oberoende af hvad de öfriga RiksSt. i denna fråga beslutat; men jag instämmer icke med Frih. deri, att vi kunna tvinga BorgareSt. att frångå sin mening, enär Frih. icke uppgifvit hvilka tvångsmedel dertill skulle användas. Hvad sjelfva saken angår, måtte jag hafva blifvit missförstådd, då man trott, att jag icke åt Konungen velat lemna ett veto i lagstiftningen; ty jag har endast yttrat mig emot ett veto i lagskipningen, hvilket, såsom Hr Stråle .redan sagt, skulle neka Högsta Domstolens ledamöter att i förekommande fall döma efter samvete och egen öfvertygelse. På denna grund är det, som jag anser farligt att å Konungen öfverlåta den magt, som innefattas i det nya redaetionsförslaget. Hr von Hohenhausen, Mich. Silvius: Jag skall icke ingå i frågan såsom lagförslag, ty dertill ser jag mig icke vuxen; utan jag begär blott att med några ord få fästa mig vid det här fallda yttrandet om ett farligt prejudicat, så framt icke hvarje §. särskildt afgöres. Det har redan blifvit upplyst, att ett af Konungen afgifvet förslag till grundlagsförändring, om alla fyra RiksSt. dertill samtycka, är grundlag, utan att något ytterligare bifall dertill af Konungen erfordras, och till följd häraf måste man väl äfven nödvändigt, till antagande eller förkastande på en gång, sammanföra de §§., som af Konungen blifvit i Dess förslag sammanförda; ty eljest skulle man, lika väl som man vill dela förslaget i sina §§, kunna dela hvarje §. isina momenter, och dessa skulle äfven , ryckta ur sitt sammanhang, gälla som grundlag, hvilket jag för min del anser som ett vida farligare prejudjcat.
Föga hopp förefinnes ochså att några andra åkdon än kärror skulle kunna komma i bruk vid dessa varutransporter, emedan mängden ibland den forslande allmogen vanligen icke äger mera än en häst hvar, och vanan vid kärror genom tidernas längd blifvit nästan outrotelig. Föga är det dessutom att hoppas bibehållandet af förbättrade vägar, om ej Lagar stiftas för hjulskenornas bredd i förhållande till den tyngd som forslas, i likhet med hvad i andra Länder öfligt är. 38 En bro öfver Borgås sund vid Strömsholms lastageplats är äfven till lättnad för kommunikationen genom det af Eders Kongl. Maj:t i Nåder beviljade understöd af allmänna medel och genom enskildta sammanskott uppförd, och det bolag, som bildat sig för broens uppförande, underhåller densamma utan tunga för de vägbyggnadsskyldige Hemmanen i orten med bidrag af de bropenningar Eders Kongl. Majit i nåder fastställt för öfverfarten. Till fond för uppförandet af en bro öfver Mellansundet på den allmänna landsvägen, som öfver Nyckelön sammanbinder detta Län med Södermanlaud, har framlidne Bergs-Rådet osli Riddaren A. H. Groen anslagit 4,000 R:dr Banco, och förberedande åtgärder äro äfven vidtagne för vinnande af det härmed åsyftade ändamålet. För Nyckelöns sammanbindande å andra sidan med Södermanland är fråga derjemte redan väckt af Tumbo församlings upplyste och patriotiske Pastor, Herr Kongl. Hofpredikanten Grahl, om anläggande af en bro i förening med en Sluss till lättnad för sjöfarten genom detta trånga och för vattuflödet emellan fjerdarne Galten och Blacken tidtals svåra sund. För att befordra detta vackra förslag äro förberedande åtgärder af mig vidtagna till undersökning om möjligheten och bästa sättet för förslagets verkställande samt om de erforderliga kostnaderna dervid. Den allmänna verkan af Författningarne om fri handel med spanmål och viktualievaror är den, att Possessionater och personer i Städer, som icke böra till Borgerskapet, kunna deruti deltaga och dela vinsten med Städernas handlande Borgerskap.