Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu deremot ansåg jag mig skyldig att frångå denna åsigt derföre att jag trodde dessa voter:s-propos:r redan vara af de öfriga 3 Stånden godkända, i följd hvaraf R. o. Adis enstaka beslut i detta fall icke skulle föranleda till någon åtgärd. Då jag yttrat denna öfvertygelse, är jag äfven skyldig att angifva orsaken dertill. Frågan om förbud var nemi. i BondeSt. afgjord i Lördags ganska tidigt på f. m.; och med den skyndsamhet, som vidlyftiga betänktn der behandlas, kunde jag icke föreställa mig, att Ståndet hade stannat vid första punkten, utan förmodade jag att äfven de öfriga hade blifvit afgjorda. Då jag likväl förnummit, alt voter:s-propos:na äro godkända blott af 2 Stånd, och Utsk. kunde hafva anledn., i händelse BondeSt. inbjudes alt förena sig uti R. o. Adis beslut, att inbjuda Presteoch BorgareStin alt förena sig uti ett sådant R. o. Adis och BondeStts beslut; så kan jag icke finna något hinder för antagande af Frih. Hamiltons väckta förslag. Att nu framställa propos. till afslag af inbjudningen eller till bifall å alla dessa voterts-proposir på en gång, anser jag icke vara rätt. Principen är visserligen af vigt; men hvar och en enskild näring, sorn ingredierar uti principen, fordrar en sådan uppmärksamhet, att jag tror det Ståndet icke borde bedömma frågan så hastigt, synnerligast som jag föreställer mig att inom förstärkta StatsUtsk. tankarna icke skola vara särdeles delade i afseende på åtskilliga punkter. Efter de upplysningar jag sålunda erhållit, förenar jag mig uti Frih. Hamiltons första förslag. Hr Prytz: Sedan Frih. Hamilton förenat sig om det förslag, som Hr von Hartmansdorff uppgifvit, har jag varit beredd att göra detsamma; men då det lärer vara utan ändamål, i anledn. af hvad Gr.
Sjöförklaring å utrikes ort skall författas på Svenska språket, der^så ske kan, samt af fartygets befälhafvare under edelig förpligtelse undertecknas och, om Svensk konsul finnes å den ort, der sjöförklaringen afgifves, inför denne erkännas, hvarom bevis bör af konsuln å sjöförklaringen tecknas. § 40. Befälhafvare!) vare ansvarig derför att sådan skada å fartyget, som med vanlig omsorg kan upptäckas, varder iståndsatt före dess afgång ifrån hamn samt att det är försedt med tillräcklig besättning, proviant, vatten och behöriga skeppshandlingar. Honom åligger ock tillsyn att ej större last intages än hvad fartyget, utom dess egna, för resan behöfliga förnödenheter, kan beqvämligen rymma och bära, äfvensom att gods, som inlastas, varder behörigen stufvadt. § 41. I fartygets hemort ege befälhafvaren ej rätt att, utan särskild fullmagt, ingå rederiet förbindande aftal, med undantag af besättningens förhyrande. Öfverallt annorstädes vare han berättigad att afsluta förbindelser, som angå fartygets utrustning, underhåll och befraktande samt eljest äro nödiga för resans utförande. § 42. Kommer, å annan ort än der fartyget är hemma, befälhafvaren i behof af penningar för fartygets räkning, ege han såvida icke omständigheterna medgifva att inhemta rederiets föreskrift, alt, sedan behofvet blifvit, genom besigtning eller genom konsuls eller, der sådan ej finnes, genom annan myndighets intyg, styrkt, erforderliga medel upplåna, jemväl på bodmeri, om så behöfves, eller ock, i yttersta nödfall, af laddningen sälja så mycket, som till nödens afhjelpande erfordras. Rederiet vare, när behofvet, såsom nu sagdt är, blifvit styrkt, förbundet att, i enlighet med § 43, de anskaffade medlen gälda, änskönt de icke blifvit för det uppgifna ändamålet använda, eller befälhafvaren annorledes haft penningar till sitt förfogande.
t \ nti18lan d personer, hvilka ö n s k a kallas till metllemmnr af förhtintlei, kan dagligen s k e % förbundets byrii, I.illa Vattug; rtan 19, kl. 12-4 e. Sjukkassan. Af okand gifvare h a r förbtin~ler för sin sjukkassas rakning haft gladjen mottaga e t t h u n d r a (100) kronor. Till t. f. förestandarinna f ö r förbundets byr % har d e s s styrelse ilen 5 innev. m a n a d utnamnt fröken Grrtrud Adelbog i stallet för fröken Illina Forsrll, soni förklarnt sig v a n förhindrad a t t fortfara m e d sin hittills innehafda befattning s o m n s m n d a byris chef. Hvarjehanda i ' qvinnofr8gan. Sverige. rörande &amp; nna fraga anordnades Annandag Pisk af Föreningen för gift (] vinnas cganderiiti. Mötet var anda till tringscl hesökt och diskussionen liflig. ~~~ Andra kammarens tillfilliga ntskott n: o i hade meil anledning af niotioner af hrr Hedin och Ostberg föreslagit: intt riksdagen behiigadr i skrifvelse till k. m:! anhilln, dc1 läcktcs k. nxi taga i öfvcrvägm~d~, huruvida icke. i öndainN anii rinna erfarenhet om fördelurni och oliigenheternn vid gemensam undervisning för ossar och flickor, försök i detta sylie borde znstllllno, vare sig gcnom nti rid n&amp;. af statens Iärovcrk nnordna sidan samundervisning d e r genom au i i cnrkildn Broverk, som ville under sutcns kontroll nnardiin soinundcrviining. mcddeln rtnisun&amp;xsröd ... DS. förslaget den 30 April förekom till behandling i andra kamiiiaren, ufIogos, eRer en stunds disknssion, utan omröstning s k 3 1 utskottets heiiistiillaii som motionerna.
St., uppå de af KammarCollegium sålunda framställda skäl, icke ansett sig kunna den ifrågaställa nedsättningen i arrendet bevilja, men, med afseende å det förhållande, att arrendet för alla öfriga lotterna af ifrågavarande Kungsladugård måst nedsättas, funnit sig ega anledning i underdånighet hemställa, att, så vida Ahlbom genom vederbörlig undersökning kan styrka de af honom uppgifna förhållanden, det må honom tillåtas, att inom viss bestämd tid afsäga sig arrendet, och denna Kronolägenhet' genom ny Auction under återstående arrendetiden åt annor man utarrenderas, utan skyldighet för Ahlbom, att för den möjligen inträffande minskningen i arrendet ansvara. Rikets Ständer framhärda etc» 484 Exp. Utsi. Förslag till und. Skrif v. N.o 201. Uppl. o. godk. hos Ridd. och Adeln d. 21 Oct. 1829. Preste-Ståndet d. 21 Borgare-Ståndet d. 23 Bonde-Ståndet d. 23 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse} angående granskning af ManufacturDiscontens Räkenskaper. S. A. K. Efter att hafva inhemtat, det den under E. K. Majrts och Rikets CommerceCollegii förvaltning stående ManufacturDisconlFondens Räkenskaper, till hvilkas granskning serskilda personer tillförene under några år varit för hvarje af E. K. M. i Nåder förordnade, nu åter endast granskas af ManufacturDisconlContoirels egna Tjenstemän, hafva R. St., som ansett nödigt, att
Maj:ts nådiga Proposition, angående upphörande af den s. k. kalkugns-afgilten på Gotland; samt N:o 26, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition, angående anslag till fullbordande af det invid hufvudstaden uppförda Hospital för sinnessjukes vård. S. D. Efter föredragning af Stals-Utskottets den 4 dennes bordlagda Memorial: N:o 27, med återlemnande af en utaf Riksdags-fullmägtigen ./. O. Almqvist från Norrbottens län inom Bonde-Ståndet väckt motion, angående förändrad reglering af elektriska telegrafverkets styrelse, nedsättning i telegrafportot, m. m.; samt N:o 28, med återlemnande af en utaf Riksdags-fullmägtigen Johannes Andersson från Skaraborgs län inom Bonde-Ståndet väckt motion om ändring i gällande stadganden rörande skjutsningsbesväret; lades dessa memorial lill handlingarne, med förklarande att Ridderskapet och Adeln ansåg de deri omförmälda motioner böra af Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet hehandlas. S. D. Föredrogs och bifölls Lag-Utskottets den 4 dennes bordlagda Betänkande N:o 7, i anledning af gjord framställning om förklaring af föreskrifterna angående verkställighet af straffarbete.
Bä detza grunder och tä en Udon wid Rege» rinos-Formens antagande otörutsedd händelse, till» kommen genom denna Riksdags oförmodade lang» rrarighet, icke bör blottställa Rikets Financer söt otier',«are mitzöden; dä Bonde-Ständet redan i ar faststält de huswudgrunder, hworeirer Bewillmnsm stall fördrlas, och det .Beslut Stänvek nu har Dm io Januari!. 60; har dtn tillfredsställelsen att medela stna Respektive Med-Stander följagteligen icke kan anses innefatta någon afwikeise frän ben esprit ofwannämnde Z. i RegeringS.Formen förutsatt, enär detzutom nägononnan utwäa icke gifwcs alt fylla Statens behof, har Bonde-Ständek, för d H del stadgat, akt ttllwareisen as ten Bewillning som Riksens Ständer benna Riksdag ku-ma sig äraga, bör beräknas frän början af är l8lO, med förbehäll likwäl as fri och obehindrad rätt för Ständer, att öfwer Bewilmnqesummans belopp och fördelning fä sig framdeles efter omständigheterna utlära, l-le tupé». lLx krotocollo 8. L. liZLäeab, Den 29 December 1809. S. D. Sedin Högloft. Rdderskapet och Adeln samt Wälloft. Borgare Städet med sär, ffilldte anmärkningar till Lag-Urlkotlet äterremitlerat -detta UkssottS af Bonde-Srändet bifallne Betänkande den 28 sistledne Ockober, om Sjö- och Gränse, Tulls samt Accis-Ratters upphä»wrnde; fä har Utjkottet öiwer b rörde anmärkni.gar den n i Denna mänad inkommit med utlätande, hivtlket nu föredrogs, och hwarat Bonde-Skändet ansäg sig äga ökad anledning, att wid sitt förra Beslut förbiifwa; hwarjemke Ständer l likhet med hmad Wälloft.
Härvid får jag upplysa, att de vid förflutne Riksdagar fått lika arfvoden med Riddarhusets Canzlister. Att denna motion måtte remitteras till RiddarhusUtskottet, derom anhåller jag ödmjukast. Lades på bordet. Föredrogs å nyo Banco-Utskottets den 24 dennes under N:o-i5 allåtne, samt den 21 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, med åtföljande tableauer öfver BancoVerkets hela ställning, upprättade enligt dess räkenskaper från och med år 1776 till och med år 1822. Herr Tiof enblad, Bernhard'. I anledning af BancoUtskottets Memorial, får jag hemställa, om icke Utskottet kunde uppdragas, att, af de tillgångar Utskottet äger att disponera, låta trye. ka ett tillräckligt antal exemplar af de Memorialet åtföljande tabeller, så att de må kunna utdelas bland RiksStåndens Ledamöter, och äfven hållas Allmänheten tillhanda, samt att med tryckningen måtte så påskyndas, att den kan vara verkställd innan finance-frågan förekommer. Vid tabellerne anhåller jag att i öfrigt få göra några anmärkningar, Den oo Maji f. ni. 717 I Tabellen N:o 5, der Bankens skuld på löpande räkning är upptagen, är ej skillnad gjord emellan StatsVerkets, andre publike Verks och enskiltes räkningar, hvilket likväl vore vigtigt att känna. Derjemte i N:o 4, der beräkningar öfver hela sedelstockens belopp från år 1800 — 1822 förekomma, upptages hela VäxelBankens skuld bland sedelmassan, utan att någon skillnad blifvit gjord emellan den del af denna skuld, som bestått i sedlar, och den som bestått i skuld på löpande räkning. Ehuru den sednare är förfallen till betalning genast, så snart ägarne assignera, är dock förhållandet dermed icke enahanda, sorn med utelöpande sedlar. Det hade dessutom varit lör ögat en lättnad, om en slutcolumn upptagit sammanräknade beloppet för hvarje år af Bankens skuld i sedlar, samt Dis. conternes treprocents sedlar och assignationer. Grefve Posse, Carl Henric:
Att dä Kongl. Maj:t torde i Nader^n* na godt, att med upplifvandet af 5 §. uti ofvannärnde författning afskaffa det ända till öfverdrift nu radande bruket af Guld och Silfver på Militairsoch Civile-uniformer, med undantag endast af så kallade Fältoch Distinctionstecken, äfvensom allt bruk af Guld och Silfver på kläder för enslcilta personers betjening, Kgl. Maj:t tillika, till hämmande af den hos Nationen mer och mer tilltagande böjelse för prakt och skadlig yppighet, samt täta och af modets nycker beroende omvexlingar i kläder, må täckas till bruk och nyttjande för så val de högre, som medel-klasserna af Bikets invånare af båda könen fastställa en allmän National-drägt, både afpassad efter vårt climat och ledande till tarflighet och sparsamhet, samt att menigheten uti de landsorter, der särskilta drägter ej af ålder äro antagna , uppmuntras att äfven vid val af tjenliga klädebonader föredraga sådana, som åstadkommas af egna tillverkningar och instämma med den tarflighet, som fordom utmärkt Svenska Nationen. 5:0 Att jemte det i 6 §. stadgade förbud emot bruket af Meubler med äkta förgyllning, samt husgeråds-persedlar beklädde med heloch half-sidentyger samt silkes-sammet, rättigheten att nyttja Mahogony-meubler af alla slags soffor, stolar och sängar må vara förenad med skyldigheten , alt derföre erlägga en lämplig Bevillningseller Öfverflöda - afgift, hvars belopp af Bik - *59® Den 17 Juli. Piksens Ständers Bevillnings-Utskolt i sådant fall torde bestämmas. 6:0
Nordstjerne-orden, Nils Haqvin Selander; och skulle underrättelse härom, genom utdrag af protokollet, meddelas Expeditions-Utskottet med anmodan att uppsätta förslag till ej mindre förordnanden för de valde, än äfven Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t med anmälan om valet. Den 31 Januari oell 4 Februari. Frän Vallofl. Borgare-Ståndet. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande, M 39, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens andra Hufvudtitel; och blef samma Utlåtande godkändt, utom i nedannämnda delar, derutinnan Ståndet beslöt på sätt som följer: Bih. till R. Hvad Utskottet yttrat i 5:te punkten, pag. 8, angående särskilda af Herr Grefve Taube, II. E., ocb Riksdagsfullmägtigen C. A. Larsson viickta motioner, och i II :te punkten, rörande en af den sistnämnde gjord hemställan, äfvensom I8:de punkten. Lades till handlingarne. Ståndet förklarade för sin del Häradshöfdingen C. C. Poppius berättigad til! lyftning af ett vid sistlidne riksdag numera aflidne Häradshöfdingen rn. m. K. \V. Sandels beviljadt räntefritt lån å 7,000 R:dr på de vid samma rikslag föreskrifna vilkor. Den vid Utlåtandet fogade tabell godkändes med den förändring, som af Ståndets angående 22:dra punkten fattade beslut må föranledas. Den 31 Januari. Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Jemlikt Ståndets förut fattade beslut, företogs nu val till de Elektorer jemte deras Suppleanter, hvilka, i enlighet med 97 och 98 Regeringsformen samt 63 § Riksdags-ordningen, skola, tillika med Elektorer från öfriga Riks-Stånden, utse Rikets Ständers Juslitie-ombudsman och den person, som, i de fall nyss åberopade § omförmäler, skall i Justilie-ombudsmans-embetets utöfning inträda eller insättas.
(Detta återstående belopp utanordnades i Maj 1852.) „ anslaget, 5,000 R:dr, jemte ett lån af 10,000 R:dr, för upprensnings-arbeten i Söderhamns skärgård (Utanordnades i September 1852.) „ anslaget, 3,000 R:dr, för utarbetandet och ordnandet af Kapitenen B. Cronstrands samlingar, angående Egyptiska byggnadskonsten, - (Affördes ur 1852 års hufvudbok, enär Kapitenen Cronstrand uraktlåtit fullgöra vilkoret för denna anslagssummas utbekommande.) Utaf anslaget till Skeppsbygyeri-institutet i Carlskrona för åren 1849 och 1850 „ dito** till arfvode» och expenser för Lagberedningen (Hela detta belopp blef, såsom besparing, afskrifvet i 1851 års hufvudbok.) — Anslaget för utskrifning af Kongl. Kansliets registratur, till Riksarkivets kompletterande, ... 6,000: — Dito för reparationer och bokhyllor samt ytterligare inredningskostnader i några rum af Riks-arkivets hus 2,066: 32. — Det, i ytterligare afräkning å anslaget för national-museibyggnaden, 51)0,000 Rdr, vid 1847 och 1848 års riksdag anvivisade belopp af 150,000 Rdr, jemte återstoden utaf den, vid 1844 och 1845 års riksdag, för nämnde byggnad anvisade enahanda summa, - 176,000: Anslaget till inköp af boställe åt Predikanten i Lekvattnets kapellförsamling inom Fryksände socken i Wermland — - 1,000: (Utanordnades i Mars 1851.) Dito till befrämjande af goda. läseböckers författande och lifgifvande för allmogen 1,000:
Lika med den siste talaren kan jag icke inse något hinder för Staten, att använda utländske, erfarne ingeniörer om så skulle erfordras. Enl. mitt förmenande kan det vara likgiltigt, hvilken nation desse ingeniörer tillhöra. De må vara Svenskar, Engelsmän, Fransmän eller, till och med Ryssar, det är som jag nämnt likgiltigt, ty man söker ju endast skickligheten, men icke den ene eller den andre nationens undersåter. Vi hafva redan sett, att Staten i fråga om större arbeten så för - P’ Den 21 December. 359 farit nemi. vid anläggningen af Götha kanal. Till en början mäste vi använda Engelsman, ty vära ingeniörer voro icke vane vid dessa arbeten, de voro icke erfarne i slussmurning, puddling m. m., men efter 8 ä 10 års arbete hade nästan endast Svenska ingeniörer upsigten öfver arbetet till ett icke ringa antal; och jag behöfver icke erinra den värde motionären att de arbeten, som verkställdes under den sednare perioden af Götha kanals byggnad, voro af mångfaldigt mera värde och soliditet än de, som verkställdes under den första. Emedlertid inverkar den omständigheten, att det icke finnes erforderligt antal skickliga ingeniörer i vårt land, icke det ringaste på frågan. Min öfvertygelse är, att då jernvägsarbete! en gäng kommer i gång, våra ingeniörer snart skola förvärfva nödiga insigter och kunskaper i detta hänseende, och att efter få år ett tillräckligt antal unge och skicklige civil-ingeniörer skall hildas-; men att om Staten skall öfvertaga anläggningen af dessa vägar, vi måste lill en början förskaffa oss utländska ingeniörer, vare sig från England eller hvarlielst man vill taga dem, och säkert skola desse Hrr ställa sig lika gerna i Svenska Statens som enlreprenörernes tjenst. Jag antager således a priori att den frågan, huruvida Slaten eller enskilde entreprenörer skola öfvertaga jernvägsarbete!, redan kan anses vara afgjord. Gr. Rosen åberopade i förra plenum ett privilegium, hvaraf han anser sig vara i besittning. Denna fråga har naturligtvis ett betydligt inflytande på bedömandet af den, som nu är under öfverläggning.
N:o 74. för Östhammar. J. W. Gezelius. L. s. N:o 75. för Säther. Axel Westlinger. S. N:o 76. för Amål. Christin Berglund. L. S. N:o 78. förFalkenberg. A. G. Akesson. L. S. N:o 79. för Kungsbacka. M. G. Wallen. L. S. N:o 80. för Cimbritsham*!. F. C. Billberg. L. s. N:o 81. för Strömstad. Joli. Hegardt. L. §. N:o 83. för Östersund. Joli. Hegardt. L. S. I 25 timmium P. Eriksson, Yice-Talman. L. S. Jah. Persson, för Bälinge, Waxala och Rasbo Härader. L S. J. Olsson, för Lång-, Semmingoch Erlinghundra Häråder. H. S. Eric Jansson, föl’ Sjuhundra, Närdinghundra, Lyhundra Härader samt Frötuna och Länna Skeppslag. L. S. Pehr Sahlström, för Öknebo och Svartlösa Härader. L. S. F. von Zweigbergk, för Barne, Wiste, Åse och Kållands Härader. L. S. Sven Andersson, för "Wilske, Walle och Kåkinds Härader; genom And. Brissman, enligt fullmakt. L. S. Anders Ericsson, n. \x>. dalman. l. s. Joli. Andersson, för Trögds, Håbo och Asunda Härader. L. S. Eric Marmén, för Olands Härad med Leufsta och Films, Dannemora Tine;sla2:er. L. S. Matts Pehrsson, för Bro och Wätö samt Wäddö och Häfverö Skeppslager. L. S. Olof Pehrsson, för Frösåkers Härad ; genom Eric Jansson, enligt fullmakt. L. S. Matts Ericsson, för Sotholms Härad. L. S. Anders Larsson, för Lagunda, Hagunda och Ulleråkers Härader.
Jag uprepar det ännu en gång: jag är långt ifrån att vara motvillig att åtaga mig kommunala bestyr inom socknen, men jag fordrar att bestyret reduceras till hvad det hör vara. Jag förnyar min anhållan om återremiss af betänk. Hr Cederschiöld, Rob. Theophron: Gr. Sparre har i sitt första yttrande förklarat alt sådana skyldigheter, som den K. stadgan innefattar, icke kunna fjerdingsmännen åläggas. Jag får fästa upmärksamheten derpå att den ifrågavar. stadgan innefattar en faktisk vederläggning af denna upgift, ty då skyldigheterna redan blifvit dem ålagda, och så har det redan skett, som Hr Gr:n påstår ej kunnat ske. En helt annan fråga är åter den huruvida sådant bordt ske; men den frågan tillhör icke n. v. öfverläggning, emedan den bör i annail form behandlas. Hvad som deremot här utgör föremål för öfverläggning är, huruvida fjerdingsmans-besfyret bör åläggas flera än som nu hafva denna skyldighet och huruvida skyldigheterne böra undergå någon förändring eller icke. I förra fallet liar man på ena sidan sagt, att frågan är af privilegii natur. På andra sidan har man bestridt sanningen deraf. Enl. min åsigt kan man i viss mån ha rätt å båda sidor. Frågan är icke af privilegii natur i min tanka, så vidt man dermed menar R. o. Ad:s privilegier; ty i och med detsamma R. o. Ad. medgifvit att så beskaffade hemman linge innebafvas af andra än frälsemän, så har frågan upliört att vara ett privilegium för R. o. Ad., men den fortfar ännu att vara af privilegii natur hvad sjelfva jorden beträffar; ty derigenom att R. o. Ad. medgåfvo för andra rättigheten att be - 358 Den 12 Mars f. m. sitta sådan jord, uphörde icke sjelfva jorden att vara priviligierad, heldst det just var förmånen att få besitta den privilegierade jorden, som af R. o. Ad. åt öfrige samhällsmedlemmar medgafs. Vidare har man sagt, å ena sidan, att frågan är af beskattnings natur och å andra sidan har man bestridt delta.
Prat. 1859 & 1860. 5 Sami. 1 Afd. 25 Baft. 3 18 Förnyadt Förslag till Bevillnings-Sladga. ordad vedergällning, ej mindre för sådana, till ledning vid bevillningsafgifternas bestämmande aflemnade, officiela uppgifter, som icke utan genomgåendet af vidlyftiga handlingar eller räkenskaper kunnat meddelas, än till ordföranderne i Bevillningsberedningarna, äfvensom för det vid taxeringsförrättning för öfrigt lemnade biträde af tjenstemän eller andra personer, som icke ega att vid samma förrättning beräkna reseoch traktaments-kostnadsersättning, må hvarje Pröfnings-kommitté, med undantag af Stockholms stads, för hvilken nedanstående särskilda stadgande gäller, använda och fördela ett belopp, motsvarande för det år, då denna Bevillnings-stadga första gången skall tillämpas, högst sex och för hvart och ett af de följande åren högst tre procent af den summa, hvartill hela länets allmänna bevillning för samma år uppgår. Dock får, om än denna bevillningssumma sedermera skulle visa sig öfverstiga dess af Pröfningskommittéen beräknade belopp, hvarken någon ytterligare kostnadsersättning och vedergällning, än den då beviljade, för samma år utdelas, eller ett sådant öfverskott tagas i beräkning vid bestämmande af enahanda ersättning och vedergällning under ett följande år. 3:o Till de i mom. 1:0 af denna paragraf uppräknade kostnaders bestridande samt till der omförmäld vedergällning för meddelade officiela uppgifter och vid taxeringsförrättningarne lemnadt biträde må af Stockholms stads Pröfnings-kommitté användas och disponeras ett belopp, som svarar mot högst fem procent af nämnde stads hela bevillningssumma för det första och högst två och en half procent af samma stads bevillningssumma för hvart och ett af de påföljande år, derunder denna Bevillningsstadga kommer att tillämpas; gällande jemväl för bemälda Pröfnings-kommitté det i åberopade moment gjorda förbehåll för det fall, att bevillnings-summan skulle komma att öfverstiga Pröfnings-kommittéens beräkning.