Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
(Stats-Utsk. Uti, N:o 37, litt. C.) S. A. K. I anledning af den vid sednaste riksdag väckta fråga, att de bland statsverkets ordinarie inkomster upptagne så kallade gerningsören, förslagsvis beräknade till 1,700 r:clr banko och från äldre tider erlagda med 16 sk. banko af hvarje å landet bosatt gerningsman eller sockenhandtverkare, måtte, till beredande af lättnad vid uppbörden och förenkling i räkenskaperne, från ordinarie inkomstberäkningen uteslutas och statsverket för derigenom uppkommande förlust godtgöras medelst förhöjning uti den af bemälde handtverkare utgående bevillning, funno Rikets Ständer, med antagande, att det skulle leda till ordning och förenkling uti uppbördsoch redovisningsväsendet, samt tillika medföra eu säkrare kontroll å skattemedlens behöriga ingående, derest ifrågavarande gerningsören, i stället att upptagas under serskild rubrik ibland statens ordinarie inkomster, blefve debiterade och uppburne i sammanhang med de bevillningsafgifter, handtverkare å landet i allt fall voro underkastade, hinder emot verkställigheten af en sådan åtgärd likväl förete sig i den omständighet, att vissa städer, på grund af privilegier, hade rättighet att åtnjuta serskilda andelar af berörda gerningsören, hvilka å somliga orter tillfölle städerna odeladt, å andra åter skiftades emellan kronan och staden, •sint på några ställen ingingo helt och hållet till statsverket; i anseende hvartill borttagandet af omförmälda ordinarie inkomsttitel skulle medföra rubbning uti en del städers på privilegier grundade rätt, samt meddelandet af den ersättning, hvarpå i sådant fall städerna egde giltigt anspråk, möjligen blifva med svårighet eller olägenhet förenadt, hviket Rikets Ständer, sorn saknade kännedom, angående de grunder, hvarefter städernas andelar af xneranämnda gerningsören beräknades och uppburos, då icke voro i tillfälle att bedöma; hvadan Rikets Ständer, genom underdånig skrifvelse den 9 November 1844, anhöllo, det E. K. M. täcktes efter vederbörandes hörande och 36 Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Gör man ej det, så komma vi tillbaka i de förhållanden, hvari vi förut varit, och ur hvil ka vi med mycken svårighet blifvit befriade. Jag tillstyrker alsing ä Ulskts förslag. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att BancoUtsk:s utlåt. N:o i5o i anledn. af väckt fråga om förstärkning af fonden för belåning af fast egendom i R. St:s Bank , till följe af tvänne ledamöters begäran, komme alt ytterligare hvila på 68 Den 3 Alars f. ra. bordet; frågan var derefter om detta mål borde ytterligare uppskjutas eller i sin ordning till ny föredragning förebomma. Frih. Cederström, Jacob: Då jag ej kan föreställa mig, att Hr Rosenblad och Frih. Stjernstedt begärt uppskof med föredragningen af detta betänk., för att i sammanhang med Hr Nordenanckar motion få pröfva detsamma, i någon annan mening, än att afslå ifrågavar. betänk., och då ingen menniska inom Huset har talat för bifall dertill ; så skulle jag tro att desse herrar kunna afstå ifrån sin begäran. Hr Rosenblad yttrade, att han icke kunde afstå från den begärda bordläggningen. Hr von Hartmansdorff: Vi hafva ännu icke hört, om ej Frih. Stjernstedt vill afstå ifrån sin begäran om bordläggning. Skulle han göra det, så kunna vi nu företaga betänk., i händelse ingen annan förenar sig med Hr Rosenblad. Skulle således Frih. Stjernstedt ej vidhålla sin mening, så önskar jag, att vi nu måtte få afslå detta betänk., för att slippa höra samma öfverläggning om igen. Frih. Stjernstedt: Så tillvida skall jag afstå ifrån - min begäran om uppskof med föredragningen af detta betänk. att jag endast yrkar bordläggning till nästa plenum. lif Rosenblad: För att bespara en propos. derom, får jag tillkännagifva, att äfven jag afstår ifrån vidare uppskof än till nästa föredragning, och förenar mig således med Frih. Stjernstedt i hans sista yrkande. Ånyo föredrogos och biföllos BanccUtsk:s den 24 sist!. Febr. på bordet lagda: utlåt.
Som afven af titeln frarngkr är denna en barnbok, men s&amp; gammalmodig, att den förefaller att vara skrifveu 1828, till hvilken tid handlingen förlagges, utan att dock nsgon tidseller egentlig lokalfarg deri kan sphras. Att döma af de smh petiga illustrationerna torde det tyska originalet hafva utkommit för 30 a 40 Ar sedan, och nhgra nutida upplysningar som t. ex. att en resa till Amerika nu göres ph lltta dagar, iiro antagligen tillkomna vid öfversattningeu. Hvarför en sádan foretagits och hvarför boken, som man till sin förvhning ser bara tryckort och iirtal: Stockholm 1890, nu hos oss utgifvits ar en icke oberlittigad fraga. Icke desto mindre rn&amp;ste inan erkanna, att tendensen i denna berattelse om de unga arrendatorerna, hvilka fiitt en arrendegard pk SA goda vilkor, &amp; r genomg8ende god. Olof Sommar, Nya svenska barnboken. Med illustrationero Pris 0,50. Berattelserna förefalla i alim&amp;nhet obetydliga, och d&amp; det icke a r nigon brist p&amp; battre barnlitteratur, torde den icke vara att rekommendera. Guld och gröna skogar af Eva Wahtén. Med 39 teckningar. Detta ar en samling natta berattelser, Iampliga för barn fran 10-12 &amp; r. Stilen a r ledig. Innebillet Br godt, om det ocksa, ej utmarker sig för nigon större originalitet. Robinson Crusoe af G. A. Grdbner, öfversatt af Julius Hudde, har utkommit i en ny upplaga. Att rekommendera &amp; P hsr alldeles öfverflödigt. Bi namns blott att boken &amp; ter &amp; r tillganglig i bokhandeln, sa att de foraldrar, som annu icke införlifvat Robinson med sina barns boksamling, nu m&amp; kunna göra det. Barnkammarens bok N: o 2, illustrerad af Jenny Nyström. Bris kr.
P. 453. — örn StatsUtskottets memorial i anledning af Konungens Skrifvelse angående Intraderne från Ön S:t Barthelemy. P. 58g. —om Stats-, Bancooch LagUtskottens Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande vilkoren för inrättandet af enskilte Banker eller Disconter. P. 58 g. — om StatsUtskottets Utlåtande i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i frågan orri undersökning rörande utgifterne vid GarnizonsSjukhusbyggnaden i Stockholm. P. 58g. — om StatsUtskottets Utlåtanden: 1) angående rättighet för vederbörande att med penningar lösa Kronans behållne räntepersedlar; i anledning af samtelige Landshöfclingars hega - 447 rån att erhålla ersättning af allmänna medel till kostnaderne för deras EinbetsKungörelsers tryckning. P. 5po. — om Statssamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande, rörande inrättande af en Statistisk Bureau. P. 5po. — om Lagsamt Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottens Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i frågan om Näringsfriheten. ProtocollsUtdrag, Ridderskapets och Adelns: JSfov.i2 A. om RiddarhusUtskottets memorialer, dels rörande ardra Afdelningen af RiddarhusOrdningen samt stadgan till Ordnings vinnande vid Ridderskapets och Adelns sammankomster, dels ock rörande val af RiddarhusDirectionen inom 4 månader från Riksdagens början.
Ilr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge Frih. Ridderstolpes af H. Ex. nyss uppläste förslag höra bifallas. Ropades nej. 6lista punkten, ang:de lindring i bevillningen efter 1 art. för fiskare i Bohus län. R. o. Ad. biföll Utsk:s i denna punkt gjorda tillstyrkande. Lades på bordet nedannämnde från Ut skin inkomne utlåtrn, betänkm och mern., nemi. från Statssamt Allm. Bes v.-o. Ekon.U tskotten: N:o 14, i anledn. af väckte motioner om anslag till beredande af undervisning åt allmogen uti tillverkning af s. k. Niirnberger-kram m. m. N:o 15, i anledn. af väckt fråga, att landshöfdigesätet i Götheborgs och Bohus län måtte förläggas till Uddevalla, och att af staden Götheborg med dess område måtte bildas ett ståthållareskap; N:o 16, i anledn. af väckt motion om rättighet för väghållare inom Åkerbo härad att hemta väglagningsämnen å Kuugsölirs skog och utmark; N:o 17, i anledn. af väckt fråga om indelta soldatens befriande från arbetscommenderingar för allmänna eller enskilda bolag, eller, i motsatt fall, om ersättning för soldaten eller rotehållaren för de kostnader, som genom dylika commenderingar dem tillskyndas; N:o 18, i anledn. af väckt motion om rättighet för innevånare i Åse härad af Skararaborgs län att erhålla utsyning å krotioparkerne Hunneoch Halleberg; Banco-Utskottet: N:o 29, med förslag till en i vissa delar förändrad reglering af Bankens lånerörelse m. m.; Lagsamt Allm. Bes v.- o. Ekon.Ut sko t ten: N:o 14, i anledn. af väckta frågor om ändringar och tillägg uti samt förklaring af K. M:s nåd. stadga om skiftesverket i Riket d. 4 Maj 1827 samt K. kungör, d. 9 Juni 1832; N:o 15, rör:de Utskms betänk.
Om dek helt enkelt bestämdes, att Banquen lam» nade detta förskott i is ar för Z proCeutS ränta, och sedan a 4 proCent, sou, jag skulle önffa i ro är, sä more de motsägelser hösne, som Banco, Utskottets nu afgisue utlåtande innehäller. I afseende lill desta och kanffe ännu flere nödige jämkningar, anhäller jag om äterremist af detta Banco-Utffottetö Betänkande. Grefwe ^antingskiaussn. Innan jag yttrar mig om detta wigtiga mål, skulle jag önska att Banco Fullmägkiges yttrande deröswcr äfwen tlll Rik» sens Ständer öswerlämuades» Friherre OeäerstrLm, Jacob. Det ar wäl i Banco»Utskottets Betänkande intagit art Full, mäglige öfwer denna sräga blifwit hörda, men jag be, strider likwäl icke, att Deras wid detta tillfälle afgisne utlakande mätte Riksens Ständer meddelas. För öfrigt får jag understödja Grefwe törners motion, att detta Banco-UtstkoltelS Betänkande genast mätte äter» remitteras. Htskilliqe hördes begära denna fräga pa bordet, men Herr Grcswen och Landt, Marskalken förestälde, att sedan wigtiga anmärkningar nu bliswit gjorda wunnes lid om äterremigen genast bewiljadeö. Friherre Kust beck instämde med Grefwe I^nringsNsussn i dest yttrade önskan, emedan han trodde, akt Fullmägkiges uilätande wid detta tillfälle skulle wara högst upplysande. Om fåken ladcs pa bordek rvore det lä mycket lättare, att detsamma under riden in - Den i December. 145 infordra, om den äterremilteradcö wore intet hinder, att detca utlärande medföljde den äterkommande expeditionen. Herr Greswen och Landt-M arskalken. gjorde derefter proposition om äterremitz af Banco UtsköttelBetänkande samt att Bonco Fullmägtiges ös, iver delta ämne afgisna ullätande skulle infordras.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg EkonomiUtskottets förevarande Betänkande böra, på grund af de Deh 3o Juni; e. n>, de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja och Nej. Friherre Boije: Jag hemställer till Ridderskapet oell Adelil, huruvida det icke vore skäl att återremittera delta Betänkande, enär det redan för 8 dagar sedan är åtei'- remitteradt af 2:ne utaf de Öfrige Stånden. Tians Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af EkonomiUtskottets ifrågavarande Betänkande. Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence förnyade dess förut gjorde proposition till återremiss af samma Betänkande. Ropades starka Ja, jemte några Nej. I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat Nej, Propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen. Föredrogos ånyo och biföllos följande från BevillningsUtskottet inkomne, och den 22 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: 3o H. i3 ig4 Ben 3o Juni! e. m: Af elen 5 dennes: N:o 3i. Med en begärd Tableau öfver Bevillningens fördelning på olika Folkklassei’. Af den i3 dennes: N:o 32. Angående väckte Motioner om viss afgift å dels till Ilufvudstaden och dels till Götheborg inkommande bränvin m. ro. Företogs till pröfning BevillningsUtskottets den i3 dennes under N:o 33 afgifne» och den 22 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 17, förut roeddelte Betänkande, angående väckt Motion om afskrifning af anmärkningsmedel. Herr von HartmansdorffAugust:
Men dessa aftal, mine llrr, voro fordom ganska hardt af lagarne bestraffade. Lönskaläge, ehuru beroende på aftal mellan 2:ne personer, ansågs fordom mera brottsligt, ja en synd både mot Gud och menniskor. Nåväl, när denna opinion började i vissa klasser aftaga och det ansågs att den icke just behöfde få stöd i lagarna, länn Gustaf lil för godt vid den tidpunkt när Han ville ställa Sig iu med de lägre samhällsklasserne, att mildra äfven lagen i des straffbestämmelser, ja att aldeles borttaga både ansvaret och skamstraffet lönskaläge. Denna lag, fick då genast namn af privilegium för den olyckliga klassen, som mest lida af dessa vafta!: således borde Gustaf lil innan Han borttog den gamla lagen, hafva sökt på annat sätt förebygga, att derigenom icke alltför stora missbruk af dessa s. k. privilegium skulle upstå. Gustaf lil var icke känd såsom stor moralist, om Hans sedlighet bär Historien tillräckligt vittnesbörd. Hvad blef väl följden? Jo, sjelfsvåldet steg i en oerhörd proportion mot hvad det var förut. Jag vill nu fråga, är icke förhållandet eller måste det icke, med kännedom om menskliga naturen, blifva nära nog detsamma om den ifrågavartde förbundslagen bortloges? Jo, säkerligen skulle det så, och skulle blifva på samma sätt som om man strök ut den allmänna grundsatsen i vår civila eller kriminallag innehållande förbund för ränta öfver 6 proc. Vi hafva nyligen häraf haft ganska starka påkänningar, såsom då man velat Deli 4 Februari f. m. taga bort ilen solidariska ansvarigheten hos bolag, sorn idka näring af sådan art, alt denna bestämmelse af Alder ansetts böra existera. Vi hafva sett huru ofantligt ingeniös vår tid är uti att bevisa, det frihet i näringar, frihet alt stå i ansvar för drifvande af en bankrörelse, (såsom t. ex. här i hufvudstaden ställd pä acticr, der man egentligen icke linner annat än en direktör eller mäklare som skadar pengar) vore öfverensstämmande med lidens fordringar. Lyckligtvis har K. M. icke funnit skäl att bifalla en sådan frihet, och jag får säga att frigifvandet af räntan är af pricist samma natur.
Det har ganska riktigt blifvit anmärkt, att man icke blott bör betala den direkta afgiflen för sina egna fattige, utan jemväl derutöfver sin andel pro rala parte till den gemensamma fattigvården. Denna afgift utgår dock icke, såsom Hr Adelborg tyckes tro, endast med 5 R:dr 16 sk. b:lto, ett för allt, eller för hvarje fattighjon, som man skjuter på församlingen, ty detta vore visserligen otillräckligt, utan det skall betalas 8 R:dr r:gs för hvarje matlag af dylikt arbetsfolk, som finnas vid gården, och den som t. ex. har 20 sådana matlag, måste således erlägga 160 R:dr hvarje år, äfven om icke en enda af hans egne fattige finnas på försörjningshuset. Jag har blott velat uplysa härom för att visa, att denna afgift alldeles icke är så liten, som man tyckes föreställa sig. Men för att återkomma till hufvudsaken, så tror man att allan rättfärdighet vore upfylld, blott man, på samma gång som församlingen kunde ålägga en enskild rote skyldigheten att besörja sin egen fattigvård, jeraväi kunde vinna någon jemkning i de afgifter, som af den öfriga delen utaf församlingen skulle erläggas lill fördel för den betungade delen. Jag ber dock alt få påminna derom, att en sådan jemkning, äfven om den kunde komma till stånd, oförändrad! skulle gälla för fem år. Men stora förändringar i faltigvårdstungan kunna hastigt inträffa genom olycksfall och medföra en så betydlig rubbning, att den effektiva fattigvårdslungan alldeles icke skulle stå i något förhållande till jemkningen i afgifterna. Jag anser för min det äfven detta vara ett skäl att icke anse saken vara aflrjelpt genom det förslag, som Frih. Alströmer afgifvit, och jag förenar mig med Gr. Lagerbjelke deruti, att hela förslaget måtte afslås, Frih. Åkerhjelm:
Maji 1054. klostznstjorns, Olols yttranden, Iun. 722. Iul. 454. klason von klosonstoin, dtils, yttranden, Maji 282. 674. Rotering, om en provisionel ertra-, ä all orotcrad jord, Apr. ;Z6. se Allmänna BetwarSoch Oeconomie-Utfkottcts Betänkande, Apr. 326. 329. Roterings-inrattning, om en ny, Jul. 445. Loteringssch Indelnings - werkst, om wiste deruti pästädde missbruk jemte uppgifne förslag till afhjelpande deraf, Aug. 836. Rotbliob, vsrl IHcäriv, yttranden, I"N. 509. 972.. Lustoch Rste-hällare, om afhjelpande af deras genom missbruk ökade bördor, Aug 836. — 863. 893; se Xoteringssch In-ctmngo-werket. Lustijenst-marker, om bcwillning derför Mars 1579. ttuuttl) Hs. Ex. Grefwe Kr!b, yttranden, Maji 8.122. 129. Rytzlanv, fredsslut med, Sept. 753. 1026. Lä-stufwu-Xätterne, om arfwode för dem i anseende till .ökade göromål genom Sjö- ocb GranseTullssamt Accis-Räkters upphafwande, Mars 243. 954. 1046. Käst', keonsrä kreärie, yttranden, Iul. H9, Aug, 663. 1LY2. Läster, om sättet att förekomma lika antal af; se paris osta. i6o Register. Rösträttighet, om oinffränkt^för Bonde-Ständet w!d Banco-sörwaltningen, Aug. 967.
I afseende å indelta Cavalleristens underhåll, anser Herr Grefve Gyllenborg Rusthållaren vara förbunden att detsamma inom Regementets stånd bekosta, men yrkar, att det måtte på Rusthållaren fria val få ankomma, att antingen tillgodonjuta föreskrifterne i de äldre Contracten (som medgifva proviantering och fourragering in natura) eller ock att ingå i de nya vilkor dem nu föreslås. b) Inom Hedervärda Bonde-Ständet: Af Riksdagsfullmäktige Jonas Nilsson från Carlstads Län, som alternativt erbjudit <i R:dr Banco årligen för Soldatens möteskost, och Eric Andersson från Vesterås Län, som likaledes yrkat Commissariatens indragning, samt att försorgen med Truppernes proviantering, under möten och mönstringar, måtte åt Rustoch Rotehållare sjelfve, med biträde af Konungens Befallningshafvande och vederbörande Regements-Chef, öfverlemnas. sto. Att niöteskostnaden må bestridas genom indragning af så många Numer i de Indelta Regemente« io Siais-samt Allm.Besv.o. Oec.Visk,Utl.N:o 72. na, som fordras för att med Vacance-af giften densamma betacka. Inom Hoglofl. Ridderskapet och Adeln-. Af Herr Grefve Horn, Claes Fredric, sorn, efter yttrad förmodan, att kostnaden öfver hufvud för en mans underhåll af alla vapen icke bör uppgå utöfver 4^5 R:dr , samt hela behofvet för Arméens proviantering och sjukvård vid möten och mönstringar således kunna nedsattas lill 100,000 R:dr årligen, alternativt föreslagit, antingen alt den-, na kostnad måtte af Allmänna Bevillningen utgå, eller ock bestridas genom indragning af så många Numer, som fordras för att af Vacance-afgiften bilda dea härföre erforderliga fond.
Nedannämnde, vid sednaste riksdags statsreglering, bland de särskilda anslagen för landtförsvaret tillhörande föremål, till Kongl. Maj:ts nådiga disposition beviljade 2: ne anslagssummor, höra af Riksgälds-kontoret, efter vederbörliga reqvisilioner, utbetalas, nemligen: l:o för anskaffande af nya pistoler, Tolftusen R:dr; och 2:o för anskaffning af slagkrutshufvar, Tiotusen R:dr. §• 74. Det i Riksgälds-kontoret innestående belopp, Tretusen trehundranittionio R:dr 23 sk., af 1852, 1853 och 1854 års anslag, 3,333 R:dr 16 sk. årligen, till allönande af lärare och underhåll af elever vid det å Kongl. Flottans varf i Carlskrona befintliga skeppsbyggeri-institul, äfvensom till andra för samma institut erforderliga utgifter, hör fortfarande, för dermed afsedt ändamål, af Riksgälds-kontoret tillhandahållas och enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift utbetalas. §• 75.
Då härtill kom, att den fabriksarbetsverksamhet, deråt fångarne, i följd af förra öfverenskomnielsen med Grefve Lewenhaupt, fått egna sig, funnits vara särdeles gagnelig, samt arbete för fångar på enskild mans förlag vore i allmänhet att föredraga den, med betydligare kostnad förknippade och vid Landskrona-fängelset, af bristande utrymme i allt fall icke utförbara sysselsättning för fångvårdens egen räkning, som för fång-personalen vid åtskilliga andra fängelser i riket måst tillvägabriugas, ansåg sig Herr Justitie-Stats-ministern böra i underdånighet biträda det väckta förslaget, att, med en jemuförelsevis icke obetydlig inkomst för fångvården, kunna hålla ej mindre än 300 lifstidsfångar i daglig verksamhet, med fångvårdens medel bekosta uppförandet af ifrågakomne byggnad, desto hellre som utgifterne härför kommo, enligt bestämmelserna i det föreslagna kontraktet, att fångvården successivt återgäldas. Men då detta byggnads-företag ej kunde anses egentligen afse bere dande af utrymme för fångars vård och underhåll, och företagets utförande med medel från fångvårds-anslaget följaktligen icke torde böra annorlunda, än med Rikets Ständers kännedom och bifall ega rum, hemställde Herr Justitie-Stats-ministern, att Kongl. Majit måtte täckas i nådig Skrifvelse till Stats-Utskottel föreslå Rikets Ständer, att den af Fångvårds-styrelsen föreslagna byggnadens uppförande måtte få af anslaget till fångars vård och underhåll, med ett belopp af högst Femtiofemtusen R:dr Banko bekostas, uuder de vilkor i öfrigt, hvarom Fångvårds-styrelsen, på sätt här ofvan förmäles, hemställt: och tillstyrkte Herr Justitie-Stats-ministern derjemte att, i afbidan på Rikets Ständers beslut, med slutlig pröfning af frågan ora autagligheten utaf det med Grefve Lewenhaupt vilkorligen ingångna kontraktet, tillika med de öfriga ämnen, som i Fåugvårds-styrelsens underdåniga skrifvelse innefattas, måtte få anslå. Denna Herr Justitie-Stats-ministerns af Statsrådets öfriga ledamöter biträdda framställning behagade Hans Kongl. Höghet
Enligt detta förslag skalle hvaije departement utgöra en valkrets, så att valmannen på sin röstsedel skref så många namn som departementet skulle utse deputerade. Antalet deputerade skulle vara en för hvaije 70,000-tal invånare. Scrutin de liste var icke någon nyhet för Frankrike. Detta valsätt hade flera gånger tillämpats. Äfven 1871 års nationalförsamling, hvilken 1875 gaf den tredje franska republiken dess författning, hade blifvit utsedd medelst scrutin de liste. Och redan långt före den tredje republikens tid hade sådana hofsamma och patriotiska män som Lainé, Royer-Collard, Cuvier och Berryer kämpat för scrutin de liste såsom det bästa medlet att befria representationen från de lokala och klass-intressenas för-derfliga tryck. Frågan var naturligtvis äfven före, då man 1875 stiftade de nya grundlagame. Gambetta hade då föreslagit ett amendement om införande af scrutin de liste, och hela det af Thiers ledda republikanska partiet, deribland äfven Jules Grévy, Albert Grévy och Jules Ferry, hade då röstat för detta amendement, som endast till följd af högerns kompakta motstånd förkastades. Och ännu i juli 1880, då Bardoux framlade sitt förslag om scrutin de liste, hade Jules Grévy, nu mera republikens president, uppmuntrat honom dertill. Grévy ändrade emellertid sedermera åsigt, och då förslaget våren 1881 kom till behandling i kamrame, var det icke någon hemlighet, att republikens president motarbetade det med alla honom till buds,stående medel. Det republikanska partiet delade sig i två stora läger. På ena hållet anhängame af scrutin dc liste med Gambetta i spetsen och vid hans sida republikaner af så olika slag som Ribot och Louis Blanc, Casimir Périer och Paul Bert, Brisson och Madier de Montjau, Léon Renault och Lockroy. På andra sidan motståndame till scrutin de fote, hvilka öppet åberopade republikens presidentsförändrade àsigt såsom ett bevis, att ett bifall till det af Bardoux väckta och af Gambetta understödda förslaget skulle kunna medföra faror för friheten.