Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Han har nemi. sagt, att nedsättning af tullen eller det fria handelssystemet harvika stor svårighet med sig, som om man ville förneka alla Statens medborgare att vara olika långa, om man ville föreskrifva dem att icke vara längre än 3 alnar, så att den, som vore någon tum deröfver, skulle förkortas med lika mycket, antingen vid hufvudet eller fotterna. Jag får i afseende derpå förklara att, om detta Hr von Hartmansdorffs förslag skulle verkligen sättas i fråga för att gå i verket, skulle jag på det kraftigaste emotsätta mig detsamma, äfven under fara, att blifva beskyld för egennytta. Men detta skrämskott om likhet i våda af de båda förslagen, är i sanning allt för påfallande, för att det skulle kunna verka på detta upplysta hus. Hr Hjerta, Lars: Sedan en ledamot yrkat, att R. o. Ad. skyndsamt måtte skrida till afgörande utaf föredragningssättet, torde hvarje yttrande här anses såsom ett uppehållande af R. o. Ad:s beslut ; men jag tror likväl att under loppet af den föreg:de diskussionen satser blifvit framstälda, hvilka så väsentligt inverka på det blifvande beslutet, att jag ulbedjer mig att få, likasom Hera talare här, fästa uppmärksamheten på det oriktiga uti vissa föreg:de yttranden, eller framkastade satser. En talare har sagt, att man borde akta sig för att söka uppdrifva några onaturliga fabriker i landet, och alt man borde hålla sig vid de naturliga och dervid hänvisat på jordbruket. Jag tror dock att det är farligt, att vilja drifva denna sats såsom absolut; ty det torde vara ganska svårt, att precist kunna säga hvilka fabriker som äro naturliga eller icke för ett land. Del må tillhöra den enskilde spekulantens omtanka att i detta, likasom i andra hänseenden, se sig före; men såvida man ansett detta bestämmande stä tillsammans med tullagstiftningen, så måste man äfven finna, att det icke lärer kunna afgöras utan att ingå i pröfning af de frågor, som röra hvarje fabrikation, hvarje artikel serskildt. Det är just derföre också, som både grundlagen föreskrifver, och K. 31. och R.
Ridderstapet och Adeln täcktes med wälbehag uvtaga den erinoran, at hwarje Ledamot mätte iakttaga den behöriga ordning i öfwerläggninqarne, sorn bäve ästadkommer sakernes snarare afhutande, och lugn och wärdighet i t)Liib?rLticwerns, samt tilläta hwar och en at säga sina tankar; anmärkandes Herr Uaron och Landtmarstalken, at om nägon Ledamot talade wäl, sä förtjente han utan twifwel at med bifall afhöras, och at i widrigt fall, blefwe hans yttrande för hans enskilda räkning. I följd af flere anmälningar at tala, upropades först: Herr von Lclitiltxenbeim, Daviel, som anholt at fä upläsa tik LrotocoNst följande Dictamsn, säsom tjenande til at styrka et af Riksens Ständer redan högtidligen taget beslut: Det uppä Rikssalen, den 10 innewarande Maj mänad, tagna beslut om Thronledigheten, är heligt, och olycklig den wanwetting som der. emot wägar nägot inwända; men utr den wäl författade berättelsen om de sednare ärens för derfliga - zvv Den i5 Maj. herfliga Riksstyrelse, sä wäl som i den uplästa Riks ^ctLn om upsagd lydnad til f d. Konung Kvooptt, samt om förmend Arfsrl tt til Thronen för desi Efterkommande, saknas ännu, efter min öfwertygelse, et hufrvudstäl och et oförlätligt inbrott pä all slags La.q; hwarmedelst wi ock i synnerhet befrias ifrän -en för detta afiagda tro - och huldhcts-E-en.
Ständer gäfwo helgd ät benna Inrättning en lid dä ännu frugkerne deraf wörö osäkra, och ben lön torde dä warit stor nog, som emot nuwarandc tidehwarfs dyrhet är alltför otillräckclig; men answaret är efter Chirurgissa SocictetcnS uphörande wigtigare, och den Mans 4) förtjenst kanske r) Ledning wid prackissa öfningen och ukwccklinqm af practik ika anlaget ar lika uddig som sjclswa kunffaocnS inhämtande. och kunna rediga dcgrcp och kännedom uti inoch utvärtes sjukdomars nllmöima Dathvlvgie, som är grunden till Läkare-WetttnssapenS sätra ulvfning, endast härr igcnoin inhunias, 2) köi!'.'rNe ärv: för Anatouiiä-Prvfestvrn R:dr 16 st., Anatomis - Prvsrctvr» ivs R:dr, och Thinnaoch Med einär>krofcstvcn 166 N:dr zr st. 4) Genom Herr General - Drrccl. och Ridd. lkaxNrnms åtgärd rga wi »u e» samling as de wigligaste Baller i Wetten 174 Den 6 September. ske derigenom mera lysande, som skänkt stna Samlin» gar i Anatomien .och Chiru^gien af Instrumcnter och Meker till en skön minncswärd af dctz oegennyttiga begär att gagna Fosterlandet, och hwilkadonationskvärde wida bswci stiger flera ärs löne - inkomster wid detta dryga och swära kall; och likwäl war denna ac» cession mt oundgängcligt behof för en säker Chirurgiff underwiLning s). kowmiar^r elier Läkare bildade för en läesre werknmgSkretö, hafwa hittils icke bljfwit efter nägon plan danade; blott wid krigets utbrott har man sökt att anskaffa och bilda dem för Armeenoch Flottornes behof. Är detta möjcligt?
Ersättnings-anslaget för Skolmästareängen vid Södertelje, 8 R:dr. till Söderköpings och Norrköpings f. d. hospital 1,202 R:dr 26 skillingar. för jord förlust genom väganläggningen vid Lyckeby 1 tunna 14 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, med värde af 8 R:dr 30 sk. till Skaraborgs Regemente, 193 tunnor 12|- kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, med värde å 6 R:dr tunnan, af 1,160 R:dr 14 sk. 3 rst. äfvensom värdet af de samma regemente tillkommande 30 kappar kronotionde-spanmål eller 7 R:dr 24 sk. 4 rst. b). Maj:!s Nåd. Prop. om Statsverket 1853. e~). D:o till Lyrestads och Fägreds prestgårdar, 55 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, med värde af 330 Rdr; och f"). den till Hjelmare kanalbolag utgående räntan af Lilla Skil linge, i kronovärde upptagen till 2 R:dr 30 sk. 7 rst.; hvadan, med rättande derjemte af åtskilliga emellan Riksstaten och Räkenskaperne nu befintliga smärre skiljaktigheter, på denna Hufvudtitels anslag till ersättning för jordförluster genom kanaloch väg-anläggningar komme att qvarstå kontant förslagsanslag — I afseende å alla öfriga delar af Sjette Hufvudtiteln, hvaruti någon förhöjning eller nedsättning nu icke blifvit af Statsrådet ifrågaställd, tillstyrkte Statsrådet att Riksstaten må förblifva oförändrad. Kongl. Maj:t täcktes till alla delar gilla Statsrådets här ofvan förekommande underdåniga yttranden och tillstyrkanden; i följd hvaraf Kongl. Maj:t befallde, att utdrag af Protokollet skulle afgå till Finansdepartementets Expedition, på det att de nu af Kongl. Maj:t beslutna , framställningar till Rikets Ständer må varda i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om Statsverkets tillstånd och behof intagne.
Observations d:o 4>249’26.ii. Allmänna Hingst-medel, levererade från Kongl. Krigs-Collegium io,5oo: —1 — Cours-difference på en indragen fordran i Utländskt mynt 5,757:12. Om nu från berårde Summa , hvarmed Capital-Råkningen blifvit fårstårkt, afdrages Utgifts-summan, som graverat Capital-Råkningen, nemi. - 228,416: 17- 5. Så visar sig att Riksgälden år rS20 blifvit minskad med - —. i2g,3o6: 3i. g. samt utgjorde således vi i det årets slut - 6,345>24i: 40- 2* År 1821, Capital - Rakningen graverande Utgifter, Aflöning och omkostnader 54>465f 26.11. Interessen, Contoiret påförde o utöfver de godtgjorde 140,870: 38. 6. A mindre Creditivet ytterligare lyftade 3oo,ooo. — —^ Cours-difference, vid återbetalningen af de med Protest för non betalning återkomne på J. & Hasselgren i Amsterdam dragne Vexlar 464' *4- IIm 1820 ars förlust på Lom bardrörelsen i4>5i3:38. 6. Summa Utgifter R:d. 5io,3i4: 22.10. Fonder härtill Behållning af Bevillningen sedan derå ananviste Anslag blifvit bestridde R:d. 170,15g: 46. 4- Licent medel 45,000: Skatterätts d:o 3,6g3: 8. 8. Besparadt anslag för Högstsal. Hennes Maj:t Enke-Drottningen Hedvig Elisabeth; Charlotta för år 1821 56,018: a4- —• Skillnaden emellan Förslagsberåkningen af den till Ämbetsoch TjenstemånsLöner uppförde Spannemål och Riksmarkegångs -priset år 1821 “ 54,258: 11.
Sedan motionären återtagit motionen för att i förändrad form framställa densamma, blef Memoriaiet, såsom icke erfordrande någon annan åtgärd, lagdt till handlingarne. N:o 5, i anledning af väckt motion, om förändrad fördelning af stämmoböter. Memorialet godkändes och Peter Mårtenssons deri omnämnde motion blef till Bevillnings Utskottet remitterad. N:o 6, i anledning af väckt motion, angående kurhusafgiftens bestämmande m. m. Sedan Memorialet blifvit af Ståndet godkändt, blef Olaus Erikssons motion till Bevillnings-Utskottet remitterad. N:o 7, i anledning af väckt motion, angående bränvinsbränningens inställande under April månad år 1854. Ståndet beslöt att den uti Memoriaiet omnämnde motion skulle till Utskottets handläggning ånyo hänvisas, med föreläggande för Utskottet, att inom fjorton dagar efter del fående af remisshandlingarne med utlåtande i ämnet till Rikets Ständer inkomma, och blef Memorialet jemte dervid gjorda anmärkningar till Utskottet återremitteradt. S. D. Efter skedd föredragning remitterades till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet: l:o Petter Jönssons från Jönköpings län motion, angående ersättning till Nämnde-' män för biträde vid ekonomiska besigtningar m. ni.; samt 2:o af Pehr Sahlström ingifna upplysningar i fråga om förut väckt motion, om befrielse för Jönåkers härad från skyldigheten att hålla färja vid Quarsebo. S. D. Efter skedd föredragning af Stats-Utskottets Memorial N:o 15, blef detsamma af Ståndet godkändt, samt Herr L. W. Henschens deruti omförmälda motion till All männa Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitterad. S. D. Föredrogs protokolls-utdrag från Högloft. Ridd. och Adeln N:o 49, rörande Herr Dalmans, Wilhelm Fredrtk Achates, motion, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t anhålla, det Kongl.
fylla förväntningarna på den stolta adelsjunglif. frun. I det hela vår styckets framförande förOch han skulle ut i den stora vida tjänstfullt, och publiken syntes in i det sista världen. fängslad af den långa föreställningen. När ångbåten lade till i den lilla staden, Äfyen Vasateatern högtidlighöll märkesdagen med en talrikt bevistad föreställning af &gt; Kungsdär han vuxit upp, såg han med främlinämnena », hvarvid naturligtvis särskildt hr Hillgens ögon på de ljusa husen med de gamla bergs geniala bisp Nicolas samlade publikens inträdgårdarne i skyddet af den mörka fästtresse och bifall. ningen. Och hans själ fylldes af nya tanFjärde symfonikonserten gafs i lördags å k. operan till förmån för k. hofkapellets pensionskar och ny skönhet. inrättning samt under anförande af förste hofDär steg kyrkoherden ombord. kapellmästaren Nordqvist. Programmet upptog Han var nu en gammal, bruten man idel kända saker, men alla af bestående värde. darrande röst och stapplande steg; Som inledningsnummer utfördes Haydns d-durmed symfoni, i hvilken särskildt menuetten nu som men han kände genast igen Edvin, hälsade alltid tog brorslotten af bifallet. Hufvudnumret vänligt och bad honom sätta sig vid hans för aftonen utgjordes af Beethovens pastoralsida. symfoni, som afslöt konserten. En tonmålning » Det var roligt, » sade han, » mycket roi bästa bemärkelse, förfelar denna symfoni aldrig Jag hade att väcka den Ulligaste anklang. Den är ock för ligt, att jag träffade Petterson. väl känd, för att här utförligen behöfva omnämeljes tänkt skrifva till honom, men detta var nas. En tonmålning af helt annan karaktär, bättre. Jag har hört, att han sköter sig som genialisk, bländande, bedårande, var aftonens tredje orkesternummer » Waldweben * ur Wagners en hel karl där borta på Oroust, arbetar och musikdrama » Siegfried ». Liksom öfriga nummer är ordentlig. Kronofogden berömmer honom. förträffligt utförd, framkallade den ett så intenDet är roligt att höra. » sivt bifall, att den måste omtagas.
Men om tjenlig plats för skolhusets uppsättande och tjenlig bostad för läraren kunde, då tvistiga meningar derom nu uppstodo, för denna gång, intet vist afgöras, utan skulle man framdeles, såsom ske kunde, derom öfverenskomma. Till ledamöter i den blifvande skolstyrelsen invaldes af församlingarna följande: För Rödöns socken; bönderne, Nils Johansson i Vejmon, Lars Larsson från Häste, Erik Pehrsson i Nygården, Jon Olofsson i Vike, Hemming Nilsson i Bergom, Nils Nilsson i Westerkjälen, Carl Carlsson yngre från Dvärsätt, samt kronolänsmannen Larsson till v. ordförande. För Nässkotts socken bönderna, Jonas Ersson från Trållsåsen, Nils Larsson från Tullus, Pehr Nilsson från Faxelfwen, Erik Larsson från Nordannälden, samt kyrkovärden Nils Jonsson i Bjerte till v. ordförande. Den med detta beslut missnöjde eger att deruti söka ändring genom besvär till Domcapitlet i Hernösand innan kl. 12 å 60:de dagen eller om helgedag då infaller, dagen derefter, räknad antingen från beslutets kungörande eller deraf bevisligen erhåller del, den dagen oräknad, då sådant skett; åliggande det jemväl den klagande att, inom 14 dagar efter det besvären sednast bort inlämnas å ort som vederbör, till sockenstämmans ordförande aflemna diarii utdrag öfver besvärens inlämnade. År och dag som ofvan. P. Staaff. Den 30 november justeradt i Rödöns sockenstuga och den 7 december i Näskotts dito intyga: Å Rödö socknemäns vägnar: H. Larsson, Olof Jonsson i Undrom, Olof Andersson från Dversätt, Jon Jonsson i By Å Nässkotts socknemäns vägnar: Pehr Pehrsson i Smedsåsen, Nils Carlsson i Kingsta, Olof Nilsson i Tullus, Nils Nilsson i Öhne. Rödöns kyrkoarkiv, vol. K I:1, s. 89–91, ÖLA. Protocoll hållet vid Tingslagsstämman uti Rödöns sockenstuga den 12:e julii 1846. S.D.
Län gällande pris, som Directionen låtit utlemna Spannmålen, från Kronans Magazin i det sednare, och emottagit den tillby tte-i det förra, der priserne alltid äro lägre. Vid Uppbandlings-Contracters afslutande har Kongl. Directionen, tid efter annan, 846 Riksens Ständers i synnerhet åren 1817 och 1818, beviljat Leveranteurerne större eller mindre förskott i afräkning på betalningen för de levereringar, som af dem borde verkställas. Härigenom hafva, efter Protocollens innehåll, de olägenheter förefallit, att då Leveranteurerne ej godvilligt fullgjort sine skyldigheter, Kongl. Directionen blifvit för längre tid satt i mistning af Inrättningens tillgångar , och dessutom ofta nödsakad att medelst lagsökning hos vederbörande Contrahenter eller deras Löftesmän låta utkräfva Magazins-Inrättningens egande fordringar, hvilket medfört tidsutdrägt och möjligtvis .äfven kunnat leda till förluster. Kongl. Directionen har uti afgifvit Utlåtande upplyst, att så beskaffade fordringar, utestående hos Herr HofMarskalken och Riddaren af Kongl. Svärdsorden Lövensköld och Herr Majoren A. Coyet, uppgå till <7,269 R:dr i4 sk. 1 r:st. Banco, utom löpande ränta, om hvilkas in drifvande Kongl. Directionen gjort flerfaldige påminnelser lios Konungens Befallningshafvande öfver Malmöhus Län, der Skuldenärerne och deras Löftesmän äro boende, och förmodas att ej någon förlust för Magazins-Tnrättningen är att befara, emedanFörskotts-tagarne för sig ställt vederhäftig, af Konungens Befallningshafvande godkänd, borgen. Genom Kongl. Directionens beslut af d. 11 sisth April, har Herr Justitias-Ombudsmannen m. m.
Banko årligen ej vara öfverdrifven eller skäligen bordt kunna utgöra föremål för klander. Beträffande åter lönetillökningen för Sysslomannen vid Malmö Hospital, så får Serafimer-Ordens-Gillet i underdånighet upplysa, att denne tjensteman, som tillika uppbär och redovisar inkomsterna vid Christianstads indragna Hospital, har ganska vidsträckta och ansvarsfulla åligganden, bestående hufvudsakligen deruti: att handhafva vården och uppsigten öfver hospitalshjonen, som årligen uppgå till ett antal af öfver 200 personer, samt ombesörja deras underhåll och beklädnad; att indrifva, uppbära och redovisa begge Hospitalernas inkomster, som under flera olika titlar och från särskilda håll inflyta och utgöra årligen omkring 2,700 Tunnor spanmål och 4,400 R:dr Banko i penningar; att öfver de till Hospitalet hörande fastigheter, som i särskilda hemmansdelar och lägenheter utgöra ett antal af icke mindre än 117, spridda i flera Härader och Socknar, hafva noggrann tillsyn och hålla hand deröfver, att Arrendatorerne deras åligganden fullgöra; samt att bevaka och utföra Hospitalets rätt och talan i alla de tvister och rättegångar, som Hospitalet och dess egendomar röra m. m.; hvarjemte bemälte Syssloman uppbär och redovisar Malmö Barnhus inkomster, utgörande Kronotionde från tvenne Län till belopp af 1,887 Tunnor spanmål och dessutom omkring 500 R:dr i penningar. För dessa, jemte de flera med Hospitals-Sysslomans-tjensten i Malmö förenade, trägna göromål hade Sysslomannen derstädes, intill år 1843, icke större lön än Etthundra R.dr och såsom skrifvarehjelp Ett hundra R:dr samt för befattningen med Barnhus-inkomsten — 439 — Ett hundra R.dr, eller tillsammans Tx’e hundra R:dr Banko årligen; men uti en af Eders Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Malmöhus
Havoch Ekon.-Utskottels Betänkande N:o 58. kunna ersätta de ambulatoriska folkskolorna, hvilka alltid förestås af en examinerad lärare; samt erfarenheten visat, att, der berörda samband med den egentliga folkskolan icke iakttagits, följden blifvit den, att, så snart barnen i småskolorna lärt sig innanläsning, och möjligen äfven katekesen utantill, föräldrarne ansett dem ha lärt nog och icke vidare sandt dem i någon skola, kan Utskottet för ingen del understödja motionärens förslag rörande de ambulatoriska skolornas afskaffande; utan hemställer, med stöd af det anförda, att motionen i denna del icke må lill någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. I afseende på skolåldern, derom 2:dra punkten i förevarande motion handlar, är det genom 8 § 1 mom. af gällande Folkskolestadga öppet lemnadt åt församlingarne att, i samråd med skolstyrelsen, sjelfva bestämma den tid, vid hvilken barnens skolgång bör taga sin början, hvarjemte föreskrifves, att dermed ej bör uppskjutas längre än till slutet af nionde året. Motionären har alls icke motiverat sitt förslag i denna punkt, och Utskottet, som ej anser nödigt eller lämpligt att genom ett strängare reglementerande inskränkningar göras uti församiingarnes genom nämnda stadgande medgifna frihet, föranlåtes för den skull tillstyrka, att denna del af motionen må lemnäs utan afseende. Angelägenheten deraf att en sorgfällig tillsyn från kommunens sida egnas folkskolan, har lagstiftningen icke förbisett. Folkskolestadgan föreskrifver i 2 §, att skolstyrelsen skall hafva inseende öfver alla inom distriktet inrättade skolor, sorgfälligt vårda deras angelägenheter samt vaka deröfver, att undervisningen samvetsgrann! besörjes och flitigt begagnas; hvilket inseende numera tillkommer skolrådet, jemlikt Kongl. Förordningen den 21 Mars 1862.
S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 4 dennes afgifne samt den 8 i samma månad på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 7 sisth Maj meddeldte Betänkande, angående Gottländska National-Beväringens aflöning, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne Riks-Stånden gilladt, dervid nu mera låta bero. S. D. Remitterades till Statsoch BankoUtskotten ett Memorial af Grefve Spens, Carl Prof. Utdr. d. 11 Junii 1818.' 613 Gustaf, angående lifgifvande af Stats Obligationer med 6 procents ränta och a Procents Capital-afbetalning, jemte yttranden i samma ämne af Grefve von Lantinghausen, Albrecht, Friherre Wrangel, Henning, samt Herrar Pahlman, Otto Fredric, Mannersiam, Johan, Cederschöld, Pehr Guslaf, och Strutssenfelt, Michael. S. D. Då nu ånyo föredrogos ConstitutionsUtskottets den 1 dennes aflåtne samt den 5 i Samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande förslag till förändrad Redactxon af 9 §. i Regerings-Formen, beslöt Ridderskapet och Adeln, att samma Förslag, till den behandling 56 §.
Linderöds-åsen, än den dalgång, som sträcker sig mellan Bing-sjön och Finja-sjön, fick banan denna riktning. Derefter borde man söka lämpligaste vägen till Jönköping, och derföre drogs banan mot Lagaå-dalen, hvilken den följer ända till Jönköping. Undersökningen är verkställd med omsorg, och ehuru Lagaå-dalen först endast undersöktes genom okulär besigtning, så har den likväl sedermera genom jernvägs komiténs försorg blifvit undersökt af Frih. de Geer. Denna bana är obestridligen den kortaste och billigaste; men ehuru jag borde ega en viss faderskärlek för densamma, så får jag förklara, att jag icke håller på denna riktning, om en lämpligare kan uptäckas. Jag erkänner, att denna bana, ehuru den erbjuder mindre svårigheter än någon annan, går genom orter, som äro mindre fruktbara, och om det derföre för Småland är fördelaktigt att draga denna bana mera åt öster, så skall jag icke sätta mig deremot. Mia vördsamma anhållan tili Den 10 Juni e. m. 11. o. Ad. är derföre, att dess betänkligheter i afseende på banans riktning från Finja sjön icke måtte hindra R. o. Ad. att bevilja det anslag, som StatsUtsk. här föreslagit. StntsUtsk. har nemi. från det anslag, som K. M. begärt för vägen från Falköping till Jönköping tagit J-:delar och dermed förökat anslaget lör sträckningen till Finjs-sjön. Detta är ett bevis att StatsUtsk. lifligt insett den stora vigten af att skaffa ett aflopp för Smålands produkter och göra det möjligt för Småland att täfla med andra provinser. Jag ber derföre, att de anslag, som StatsUtsk. föreslagit för den södra banan från Lund till Småland, måtte af R. o. Ad. bifallas. Jag vågar nu göra en ytterligare framställning. K. M. har inalles för denna bana föreslagit 8,375.000 Rdr; StatsUtsk. har för den södra delen endast föreslagit 7,075,000 Rdr; således återstår 1,300,000 Rdr.
Anmäldes och lades på bordet nedanuämude från Ulsk. inkomna Mern. och Betänk., nemi. från ConslilulionsVtskollel : N:o 34, med förslag till ändring uti 17:de och 22:dra §§ Beg:sF:n, åsyftande förstärkning uti antalet af Högsta Domstolens ledamöter; N:o 35, med förslag till tillägg vid l:sta § 9:de mom. TryckfrihetsFörordnm, ang. förbud mot eftertryck af utländsk skrift; N:o 36, med förslag till ändring i vissa delar af TryckfrihetsFörordmn, i fråga om Tryckfrihets-Nämnden och, i sammanhang dermed, till tillägg i 108:de § Beg:sF:n och 65:te § Biksd:sOrdn:n; N:o 37, med förslag till tillägg uti l:sta § 4:de morn. TryckfrihetsFörordn:n, rörande skyldighet för utgifvare af dagblad eller periodiska skrifter att ställa borgen för böter, kostnad och skada. LagUlskollel: N:o 45, i anledn. af K. M:s Nåd. Propos., ang:de antagande af en förordn. om verkställighet af domar och utslag, meddelade af norrsk Batt, och om det biträde, som i andra afseenden bör lemnäs rättskipningen i Norrige. Sammansatta Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet : N:o 33, i anledn. af väckt motion om dels förklaring af K. Brefvet den 8 April 1811, dels ock ny lagstiftning ronde flottoch farled; N:o 34, i anledn. af väckt motion om utfärdande af särskilda föreskrifter rör:de barkmätning; N:o 35, i anledn. af väckt motion om förändradt sätt för ut - 4 Don 3 Oktober f. m. färdandet af sådana författningar, hvarigenom en förut gällande lagstiftning i en eller flere delar förändras; N:o 36, i anledn. af väckt motion om tillägg till och förtydligande af 2:dra Kap. 6:te § l:sta mom. i K. M:s Nåd.