Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o Holmar, Krono, ang:de bosättning å åtskilligt' sådane i Bohus Läns skärgård Hospitals-anstalter ne i Riket, revision och organisation at Svar på återrcmiss Hospitals-fondens understödjande, åtgärder till Hufvudbok för Kongl. Sluts-Kontoret; upprättande af en Hufvud-titel, Riks-Stateus: Första, (Kongl. Idofoch Slolts-sta terne) Svar på återremiss Andra, (Justitiso-Repartemenletl , Svar på återreniiss Yotcrings-propositioner m. m Omröstnings-resultat . ...» Tredje, (Utrikes Departementet) „ om Riks-Ståndens heslut Fjerde, (Landtförsvars-Dcpartementet) Svar på återreniiss Voterings-propositioner m. m Omröstnings-resultat Fennie, (Sjöförsvars-Departementet) . Svar pä återremiss „ om Riks-Ståndens beslut, ang:de Lotaerioch Fyrings-staterne Sjette, (Civil-Departementet) Svar på återremiss „ om Riks-Ståndens beslut, ang:de Bergsoch Kommers-Kollegierne samt PolisKammaren i Stockholm och Landtbruks-skolan vid Sjögestad Sjunde, (Finans-Departementet) Svar på återremiss „ om Riks-Ståndens beslut, ang:de Post Verkets anslag Åttonde, (Ecklesiaslik-Departementel) Svar på återremiss1 ... Sammanjemknings-förslag och voterings-propositioner Svar på återremiss å' Memorialet N:o 239, i fråga om anslaget lill Elementar-Läroverken Omröstnings-resultat Fionde, (Pensionsoch lndragningsstaten) Svar på återremiss ... Voterings-propositioner Omröstnings-resultat Se vidare Stats-regleringen. 37 ! Preste Slåndet. b. 3 Maj 21 Juni b. 3 Aug. b. 13 Maj b. 1 Juli å. 19 Febr. a. a. 10
Men deremot tror jag icke, att prof. Retzius till förmån för sin kan i Aftonbladet vinna någon erfarenhet jemförlig med den prof. Sandahl hemtar genom sin praktik.Aftonbladets nuvarande beskaffenhet — syntes i A. B. en ny artikel, hvari hr R., bland annat, yttrar, det han endast af pietet mot L. J. Hiertas minne öfvertagit Aftonbladet. Hr prof. G. Retzius har af pietet upptagit hr Hiertas Elias-mantel, som — jag fruktar det högeligen — under tidernas lopp blifvit så betänkligt tilltygad, att icke ens en medicine professor kan afhjelpa bristerna eller med denna mantel » förkläda och skydda » Aftonbladets skröpligheter. Hr R. vill naturligtvis af ren pietet återlora det på villospår komna publicistiska organet till de gamla traditionerna, till samma ton och stil, för att icke tala om den kända ärligheten och sanningskärleken. Låtom oss i korthet tillse, hur det stod till med gamla A. B: s publicistiska * moral. Ingen tidpunkt af det hedervärda bladets verksamhet torde dertill vara mera lämplig än år 1838. Under sommaren 1838 blef hufvudstaden vitne till händelser, hittills alldeles oerhörda uti de svenska rättegångsanna-lema. Orsaken till dem är bekant. En öfverlägset begåfvad man af vinglande politisk öfvertygelse hade utbildat en konst att smäda, före honom föga bearbetad hos oss. Aftonbladet prisade och utbasunade detta nya slags marknadsvaror samt aftryckte långa ramsor derur, antingen af öfvertygelse eller emedan tidningens förläggare tillika var det omnämnda krämets. Emellertid uppstodo allmänt kända oredor, och då man förebrådde oppositionspressen, att den väckt och underhållit dem, talade den med många variationer om sina förtjenster att motarbeta oordningarne och lugna sinnena. Huru detta sjelfberöm står tillsamman med verkliga förhållandet, skola dess egna ord och gemingar närmare utreda. Så snart tryckfrihetsaktionen mot Orusenstolpe blef bekant, började våra oppositionsblad — och i främsta rummet A. B. — att genast bearbeta allmänhetens sinnesstämning. Men man stannade icke vid försvaret af den anklagade.
På diskont-räkning utiånte. 673,620 595.650 628,210 583,770 664,760 361,957 276,990 324,330 297,230 385,980 utestående vid årets slut. 284,900 1,817,180 421,080 2,162,710 — På kreditiv-räkning uttagne. 1,481,900 1,879,680 1,614,870 1,466,780 1,475,850 utestående vid årets slut. 33,630 43,460 29,940 27,030 76,040 — 132,920 — 189,560 Oaktadt de ökade lånetillgångar, som uppkommit genom filialbankens bildande, hafva likviil, i följd af den betydliga utveckling, som affärsrörelsen inom Länet under de sednare åren erhållit, förutnämnde inrättningar i allmänhet icke varit i förlägenhet för medlens användande, utan ofta inträffat, att sökta lån icke kunnat förr än efter flere veckors förlopp utfalla. De farhågor, som vid nämnde banks stiftande hos en och annan väcktes, att båda låne-anstalterne icke skulle kunna samtidigt fortgå, hafva således af erfarenheten blifvit fullkomligt vederlagda. Förhållandet med de hos Eders Kongl. Maj:ts befallningshafvande anställde lagsökningar för skuldfordran har visat sig sålunda: ' Anhängiggjorda mål. Fullföljde och afgjorde mål. Efter denna tid hafva deremot Iagsökningarne fortfarande betydligt aftagit, hvilket lyckliga förhållande påtagligen är föranledt af den fördelaktiga afsättning af alla landtmannaprodukter samt de tillfällen till god arbetsförtjenst, som, enligt hvad i det föregående är anmärkt, under de sednaste åren förefunnits.
Detta var ett bekymmer af okänd art för Leonna; ovan att handtera penningar, ansåg hon 3000 Rdr för en betydande summa; men hade ändå gerna dermed köpt sig fri för vidare prejningar, ty hon insåg nog att hon aldrig skulle få dem tillbaka. En obestämd oro höll henne vaken mer än halfva natten, ty hon hörde huru Petter var i oupphörlig rörelse; han gick ut och in genom rummen; läste upp sin skrifpulpet, för att om få ögonblick åter slå igen den. En obeskrifligt hemsk känsla intog härvid Leonna. Hon beklagade af innersta hjerta den hustru, som är utsatt för en man med ett sådant retligt och svårt lynne. Likväl hörde hon intet ord vexlas emellan honom och Marie, som säkert, tänkte hon, valt det kloka partiet och låtsar sofva. När de första ljusa flammor — förebud till den uppgående solen — syntes i östern, somnade hon af trötthet, men vaknade förskräckt af ett bultande på sin dörr. Det var Petter, som manade henne till afresan. Hon såg på sin klocka, den var fem. «O Gud, hvilka furier måste ej rasa inom hans bröst, tänkte hon, de lemna ju honom hvarken rast eller ro! Tänk om jag nu kommer hem från Grönskog, utan den begärda summan; huru blir jag då emottagen af honom? Om också min förmyndare tillåter mig uppoffra denna summa, är det då sagdt att den genast är tillhands.» «O, om jag för alltid kunde lemna detta hus!» Denna tanke förvandlades snart till en fix idé. Inom få ögonblick hade hon inknutit sina nipper — minnen af de bortgångne — och sina bref; inlade något linne för sig och Amalia, och skyndade sig att väcka och kläda på flickan, som hoppade af glädje att få slippa med. Det ena knytet dolde hon försigtigt under sin kappa, det andra bar lilla Amalia; så gingo de ned. Brodren kom emot henne och manade på. «Hvarföre skall flickungen med?» frågade han, «och hvad har hon der i knytet?» «En ren klädning och litet linne, goda Petter! Fru Brandén har så ofta bedt, att Amalia skall få vara några dagar hos hennes barn. Nu passar det så bra.»
A N T O N . Nå-nå, bli' nu inte ond, j ag gycklade ju bara! Om jag kunde förstå hvad hon vill afri taren! Tolfte Scenen. DE FÖRRE. Seså ja, Anna-Stina! nu ä' jag tebakars igen! ( bockar sig för mannekinen ) Ta mej dalern står icke han lika molstill som i jånses! ( får se Anton och Marie ) Aj jäsik en! det är främmande! ( bockar sig ) God dagen, v ackert! M A R I A . Ja, här tycks ha blifvit rig tigt bondqvarter! A N D E R S . Jo, jag skulle fälle s ta' och ta' adjö af Anna-Stina, efter som ho' tänker stanna qvar här hos afritaren! A N D E R S . Ja .. så hade hon allt gjort opp'et f ör sig .. för tösen vill akk urat inte bli qvar i Vingåker, ser mams ella! M A R I A ( häftigt ). Tänk er hon stanna qvar här? A N T O N . Ännu en Vingåkersbo! Ah, så du pratar, Anders ! Afritaren 29 har sagt att det inte g år an att jag stannar h är, utan han tänker te' och skaf fa mig en tjenst. A N D E R S . Jaså .. det var en annan sak .. men hvar sk all du f å en tocken ifrån.. A N T O N ( afsides ). För tusan! det vore ett sätt .. ( till Mar ia ) Hör du ku sin .. behöfva inte vi j ust nu en tjens tflicka? M A R I A . Jo ... men j ag vill inte ta i tjenst en flicka som helsar på u nga artister! A N T O N ( med afsigt ). Jag tycker annars det vore bättre, än att lemna h enne qvar här.. M A R I A ( afsides ). Han har rätt .. ( högt , i det hon går till Anna-Stina ) Hvad kan du, mitt barn? Åh, jag kan väfva och spinna och sköta o m k ritterna, och så k an j ag fäll litet u taf hvarj e för resten! A N D E R S .
Detta, tillika med bokens långvariga okändhet, gaf anledningen till det med oväntad uppmärksamhet belönta ynglings-försök, hvars afsigt var, att, genom en sammanbunden och lättare öfverskådlig framställning, bereda en möjlighet för mera utbredd och fruktbärande kännedom. Dervid var billigtvis meningen, att så litet, som ske kunde, afvika från urskrifternas ordalag, eller att så mycket, som görligt, bibehålla det egendomliga i uttryckens tankdigerhet, träffande uddighet och fina förskuggningar; samt alltså icke heller våga någon tillsats, hvars behörighet ej kan bevisas af ställen i dessa skrifter, eller framförallt af deras i sin lefvande helhet uppfattade anda. Ur samma synpunkt har den förnyade bearbetningen utgått. Föga vanlig var alltid förmågan, att i någonting, som bär utseendet af det minsta och mest sparsamma, genast skönja närvaron af det största och mest rikhaltiga. I en tid, som så gerna slösar och braskar med ord, har denna förmåga näppligen hunnit redan blifva så allmän, att icke ännu mången läsare torde med nöje mottaga en anvisning, huru han bör rätt förstå och njuta detta i stenstil, ja ofta blott i hieroglypher sig meddelande snille. Källor, som vid nyssnämnda försök voro oss obekanta eller otillgängliga, hafva sedan blifvit upplåtna. Sjelfva Promemorian till Konung Gustaf III var då ännu icke kommen till vår kunskap! – I det värdiga Minne, som Svenska Akademien egnat åt Sveriges djupsinnigaste och naivaste tänkare öfver de Fria Konsterna32, har man ock, bland annat, erhållit en öfverblick af de genialiska sinnebilder, i hvilka han användt sitt mästarskap i teckning att framställa sin åsigt af fäderneslandets häfder. Men särdeles ovärderliga äro de med flerahanda utdrag ur hans bref och öfriga handskrifter försedda underrättelser, som innehållas i Beskows nyss utkomna förträffliga afhandling33; en af de i Sveriges nuvarande litteratur högst sällsynta företeelser, der man ser ett ämne behandladt med insigt och kärlek, eller en författare, som förgätit sig sjelf, för att med tacksamhet och grundlighet göra en annan författare rättvisa. De Fria Konsters Philosophi. En artist behöfver mycket. Icke nog
Utsk. yttrar i sitt Mern. följ.: ”Hvarefter detta arbete troligen utan särdeles svårighet skulle kunna medelst subskription inom R. o. Ad. finna ett antal köpare, sora i det närmaste betäckte det gjorda förskottet; Och då, enligt hvad Utsk. har sig bekant och Motionären jemväl förutsatt, en garanti för afsättningen af endast 200 exemplar skall göra tillfyllest, har Utsk. ansett sig böra tillstyrka: att R. o. Ad. må från Riddarh.-kassan anordna en summa af 400 R:dr B:ko årligen, från och med nästkommande år 1855, intill slutet af det år, nästa Riksdag uphör, för ingifvande af de R. o. Ad. särskildt eller hufvudsakligen ronde protokoller och handlingar f. o. m. 1627 t. o. m. 1714 års Riksdag, hvilka finnas i Riddarh.- Archivet uti handskrift förvarade, hvilket dock till Höglofl. Ståndets pröfning vördsamt öfverlemnas.” Nu kan man således ické, så vidt det står att finna af detta Betänk., se hvad Riddarh.- Utsk. egentligen dermed menar. Pä sätt af det uplästa synes, har Riddarh.Utsk. nemi. sagt, att man icke skulle kunna behöfva mer än en garanti af 200 exemplars afsättning, för att utgifningen skulle bära sig. På grund häraf föreslår Utsk., att R. o. Ad. skulle anslå 400 R:dr B:ko årligen. Ar nu meningen, att dessa 400 R:dr skola användas för inköp af de exemplar, hvilka Den 18 Oktober f. m. 329 möjligen icke af de 200 ex. åtgå, eller är meningen, att de 200 ex. helt och hållet skola för de 400 R:dr inköpas, eli er måhända meningen år, alt man, för att befordra utgifrandet af dessa handlingar, skall såsom bidragande understöd anslå 400 R:dr. Allt detta kan af Ulskts Mern. icke synas.
Besaoch Oeconomie-UtdottcTls Utlåtande N:o 11. inom Högvördiga Preste-Ständet: att då kostnaden för hästars inköp och underhåll ej på förhand kunde med visshet beräknas, vore förslaget i berörde afseende för mycket obestämdt, för att såsom något bättre, än det närvarande, antagas; äfven i anseende dertill, att ej ulredt vore, huruvida tillgång på vagnar verkligen finnes; och inom Hedervärda Bonde-Ståndet: att då ett ändamål af den betydenhet, som en mängd jordbrukares befrielse från ett tryckande skjulsnings-besvär vore i fråga, borde man ej aflägsna möjligheten af ändamålets vinnande genom det af Utskottet föreslagna vilkor, att kostnaden för ett förändradt forslingssätt ej finge öfverstiga det för Kronoskjutsningen hittills vanligen utgående belopp, helst ett mindre betydligt tillskott vore af föga betydenhet, i jemförelse med den vinst, som genom förändringen kunde de Kronoskjutsskyldige beredas; hvarjemte den mening yttrats, att genom forslingens verkställande genom för längre tid på förhand uppgjordt beling, all ökad kostnad borde kunna undvikas. Vid föredragning häraf har Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskoltet funnit återremissernfi hufvudsakligen åsyfta, att ifrågavarande forsling hör bestridas genom beting, äfven om kostnaden härföre skulle uppgå till högre belopp, än hvad hittills för transporten med Kronoskjuts blifvit betaldt, samt, då fråga således kunde uppstå om ökade utgifter för Statsverket, ansett ärendet böra gemensamt med Stats-Utskottet behandlas.
Ber, den i5 Jan. 1834- 79:0 Lieutenanten J. W. af Uhrs sökte nedsättning i. arrendet af Skällnora Kungsgård» Genom Nådigt Bref den 7 April i83ö liar Kongl. Majit, till hvad Rikets Ständer härutinnan yttrat', lemnat Dess bifall och derom till behörigt iakttagande vederbörande underrättat. 80:0 Rättelse af ett i en af Rikets Ständer aflåten skrifvelse, rörande sökt nedsättning: i arrendet af »Sörforss Krono-Laxfiske i Umeå Elf, i så måtto förelupet skriffel, att de återstående arrendeår, för hvilka nedsättning i Taxan blifvit tillstyrkt, uppgifvits till två i stället för tre. Kongl. Majit, som, under den 28 Mars 1829, beviljat eftergift af halfva arrendet för 2ine återstående arrendeår, har, i anledning af hvad Rikets Ständer i förberörde afseende anmält, under den 7 April 183o, bifallit, att denna eftergift jemväl för det 3:dje återstående arrendeåret må tillgodonjutas. 8-1:0; Anmärkningar vid 1827 års Skiftes-Stadga. Under den 9 Junii i83a har Kongl. Majit utfärdat Nådig Kungörelse, angående vissa ändringar och tillägg i berörde Stadga. 82:0 Medels tillhandahållande af Riksgälds-Contoret, för upprättande af Ottenby Stuteri samt till Landt-Beskällares anskaffande. Af hvad Rikets Ständer i detta afseende beslutat har Kongl. Majit, under den 29 April i83o, lemnat vederbörande tili efterrättelse del. 83:0 Decharge för Stats-Rådets Ledamöter samt Rådgifvare i Commandomål. iS3o d. 20 April i underdånighet anmäld och lagd till handlingarne. 84:0 Vidtagande af anstalter för upphjelpande af Bergshandt*- ringen i Norrbottens Län.. Bil, till R. St. Just. Otnhudsm.
Dubbel } P“nna } “fa l°3t } blÖSt cSdmk}hltt meJ 00 tums ^'öi Dubbel} rccliflcatorj' fästad vid hatten { Att sättes emellan pannan ecb afkylnings-redskapen Mäskrärmaie Koppar w fot t;m fot t:m fot t:m K B 3 gj o p P T3 3 p S 3- » år år r st. oval af 6 t. diam. 1 st., rund af 1 t. diam. 3- ||Q B Redskapens panuerymd är stämplad åpannans | ^grsta (|e| ^—00» På panna, hatt, mäskvärmare och rectificator åsatt min namnstämpel S. S. 1835» Si,. N. den 183— (Justerarens namn.) 1Reservationer. r:o Af Herr Hjärne: ”Då jag förut reserverat mig emot de liufvudsakliga åsigter, sorn sammansatta Utskotten lagt till grund för denna För - 28 Ber.-, Lagsamt Allm. Bese.- och Oecon.-Utsl:s Betänkande JY:o 6. fattning, är deraf en gifven följd, att jag äfven reserverar mig emot de §§. i detta Betänkande, hvilka stå i omedelbart sammanhang med de antagna grunderne; och begär derföre att denna reservation må få åtfölja till Stånden”. 3:0 Af Herr Prosten J. J. Nibelius: ”Emot 1 och 8 §§. af Förslag till ny Författning rörande brån vinsbränning och brån vinsförsäljning, får jag anmäla följande reservation: 1. i Mom. Jag anser nödvändigt, att i detta moment bestämmes ej blott att bränvinsbränningen är tillåten under sex månader af året, utan att det äfven angifves., hvilka dessa sex månader är o j samt att dessa sex månader uppräknas i den ordning > som i min anmärkning emot 8 §. är föreslagen. 2 Moln.
79 tjenst bestrida, likväl af sin ekonomiska ställning hindras att lemna densamma, Eders Majit täcktes genom nådig proposition till Rikets näst sammanträdande Ständer, be reda honom en pension af allmänna medel, att efter hans afskedstagande utgå med 900 R:dr R:mt årligen eller det mindre belopp, Eders Kongl. Majit kan finna lämpligt och skäligt; och anför sökanden i öfrigt, att om äfven den tjenst, åt hvilken han egnat sina bästa krafter, icke befinner sig i alldeles samma kategori som Statens öfriga tjenster, hvilkas innehafvare efter ännu kortare tjenstgöring än den han redan tillryggalagt, äro berättigade att vid afskedstagande! njuta sin lön såsom pension, hans arbete likväl icke torde varit mindre mödosamt, enär han under sin tjenstetid dels anfört, dels biträdt vid omkring 1,000 konserter, samt i mer än 20 år tidtals förrättat kapellmästare-tjensten, utan att för de derigenom ökade göromål erhålla någon ersättning. Af ansökningen och dervid fogade handlingar inhemtas, att sökanden såsom lön i Hofkapellet åtnjuter 2,200 Ridr Rimt, hvarjemte han på Indragnings-stat sedan Hans Majit Konung Carl XIIIis död årligen uppbär 150 Ridr, och har han sedan den 1 Oktober 1815 till Hofkapellets pensions-kassa erlagt stadgade afgifter, med förande en årlig pension af 1,200 Ridr Rimt, så att hans inkomster efter afskedstagande! skulle minskas med 1,000 Ridr Riksmynt. Vid pröfning af denna underdåniga ansökan är det uppenbart, att sökanden såsom tjensteman icke kan vara berättigad till någon pension på Allmänna Indragnings-staten. De sköna konsternas vigt och inflytande på folkets allmänna bildning torde likväl icke desto mindre gifva deras mera framstående idkare ett ej alldeles ogrundadt anspråk på ett offentligt erkännande af deras förtjenst, ett deltagande för deras bekymmersamma ställning. Allmänhetens bifall kan för den unge konstnären vara hänförande, och under hans verksammaste tid tjena såsom en kraftig uppmuntran, men minnet deraf tryggar ej hans ålderdom mot nöd och försakelser, hvilka beklagligen inom fäderneslandet vanligen äro konstnärens slutliga lott.
Utdrag af protscollet, hället hos Hägwörd. Prest-Stän-et wid llrtima Riksdagen i Orebro, den 26 Junti 1812. S. D. 8'redrogs a nyo och bifölls Stats-Utskottets den 22:dra dennes pa Bordet lagde Betänkande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition om erforderlige Medel till anläggande af en ny wag emellan Wermland och Jemtland. Ult supra. Lx krotocollo, ch O. /^Ilnc^uist. Utdrag af prstscollet, hältet hos >6ZgwZrd. Prest-Ständet wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 26 Junii 18'2. S-D. ^öid förnyad föredragning af Constitutions-Ulskottets den 22 dennes pa Bordet lagda serskildta Memorial, med derwid fogade Förslag till ändringar och ny redaktion af ;:te§. i TrvckfrihetsLagen, rörande sjelfwa Rättegångs-saltet, bestöt Prest-Standet, att, med ogillande af det alternativ i Utskottets Förslag, hwarigenom Lillstyrkes inrätt - Den 26 Junii. sgr ning af en sa kallad Jury eller Nämd, antaga den redaktion, som asser bibehållandet af det hitintills manliga Rättegångs - sätter, sa att samina §. kommer att begynnas med 6:te mom. och i 8:de mom. den ändring göras, som Ucffoktet ansett äga runi, i fall Juryn icke skulle antagas. supra. Lx krotocollo, s. O. ^ linguist. Utdrag afprotocollet, hället hos Hogwörd. j)rc st - Ständer wid Urtima Riksdagen i Orebro den 26 Junii >8 »2. S. D. föredrogs a nyo och bifölls Stats-Utskottets den 22Zdennes pa Bordet lagde Betänkande, i sragan om indragning af Fjerdingsmäns-boställen. Ut supra. Lx krotocoUo, I.
Den a December f. m. 55 Nu återstår således frågan: huru skall på något sätt den gamla principen i våra fundameutallagar (ty ansvarighetslagen hör visserligen till fundamentallagarna i ett land, det torde väl ej kunna förnekas af någon, som vet hvad den ministeriella ansvarigheten vill säga) huru skall denna gamla princip kunna återföras till sin rätta plats? Dertill linner jag ej någon annan utväg, än att vid sådana tillfällen öppna en utväg att genast bedomina dessa frågor efter 107 §:n. Örn vi öfvergå till att undersöka, huru LagUtsk., som behandlat detta ämne vid denna riksdag, sökt afhjelpa svårigheten, finne vi detta Utskott hafva tillstyrkt alt vid sådana tillfallen en Statsrådets ledamot bör dömmas såsom domare, hvilken fäller orätt dom, d. v. s. till suspension på några månader, penriingeböter ifrån 3 5: 16. till större summor m, m. Detta vore att föranleda förhållanden, som verkligen vore ett gyckel med den stora, vigtiga frågan om ministeriel ansvarighet. Det är på denna grund jag icke kan annat än hemställa till eder, mine herrar! om det ej är nödvändigt all bibehålla detta stadgande 0111 möjlighet att använda 107 §:n för sådana fäll, då Ulsk. tillstyrkt nedläggande af målet; ty derigenom ensamt är roan i stånd att utsträcka frågan ej blott till de mål, der Statsrådet bör befi ias ifrån allt åtal, utan äfven till sådana mål, der ansvarighet bör äga rum, men sjelfva ansvarighetslagen ej har och ej kan hafva något specielt straff utsatt. [Ivad slutligen angår det af Hr Lefre'n framställda förslag, att det ej skulle vara R. St. tillåtet att debattera en sådan fråga, utan endast derom votera, är det en sak, som jag för min del gerna skulle vilja gå in uppå. Jag skulle tro, att det ej vore illa, 0111 detta utsträcktes till alla de frågor, som kunna angå 107 §:n och Statsrådets förhandlingar. Frih. Ridderstolpe, Fredr.:
Då dessa särskilda bestämmelser vid samma verk icke hafva något skäl för sig, emedan samma directm ansvarar för den ena såväl som den andra cassarörelsen, men deremot medföra mycket besvär och stora kostnader för de täta remisserna, då t. ex. för jernbelåningen på en enda vecka kunna ingå 5o å 60,000 r:dr och för smådelsvexlingen förlidet år, till ett belopp af 80,000 r:dr, uppkom en kostnad för 5 särskilda remisser till Stockholm af icke mindre än i,yg5 r:dr; så torde, till förekommande af dessa olägenheter, en g:de punkt böra antagas af delta innehåll: ”Öfverstiger contanta cassabehållningen vid Jåneconttn, sammanräknadt för alla rörelsegrenar, derunder småsedelsvexlingen inberäknas, för Jånecont. i Götheborg 100,000 r:dr b:co och för det i Malmö 3o,ooo r:dr b:co, så åligger det Directtn att ofördröjligen till banken insända öfverskoltet.” R. o. Ad. beslöt, att en ny punkt med N:o g skulle tilläggas, så lydande: Öfverstiger contatita cassabehållningen vid lånecontm, sammanräknadt för alla rörelsegrenar, derunder småsedelsvexlingen inberäknas, för lånecont. i Götheborg 100,000 r:dr b:co och för det i Malmö 3o,ooo r:dr b:co, så åligger det DirecUn att ofördröjligen till banken insända öfverskoltet. Ånyo föredrogs Exped.Utskts d. 2 dennes på bordet lagda memor. JN:o 24, med öfverlemnande af förslag till förordnande förde till tryckfrihetens vård utsedde comrnitterade i afseende på grundlagarnas och riksdagsbeslutets felfria tryckning. Memor. bifölls och förslaget till förordnande godkändes.