Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Med en sällsamt vacker lek af ödet blef det honom också beskärdt att under lifvets sista timmar lyssna till de toner, som han skattat högst af alla, och att sluta sin långa och sköna lifsgerning der, hvarest den konst, som för honom förverkligade idealet, erhållit sitt fulltonigaste uttryck. Med afseende pä den titel ofvanstående skizz erhållit, tillåter sig förf. anmärka, att den, såsom hvar och en lätt kan finna, blifvit något för omfattande, då visserligen allt som knnde sägas om Liszts betydelse för den modema konsten dermed ingalunda är uttömdt. Meningen hade från boijan varit att utarbeta den efter en något olika måttstock, men då tid och omständigheter hindrat detta, har förf. nödgats inskränka sig till denna mer # fragmentariska bild, och har han då framför allt bemödat sig om att upptaga sådana synpunkter, som ansetts företrädesvis egnade att belysa denna betydelse i sitt sammanhang med den stora allmänna konstutvecklingen samt att förmedla en riktig uppfattning af Liszt inför en läsekrets, der han kunde antagas vara jemförelsevis okänd. Beträffande källorna, haf han utom Liszts egna skrifter företrädesvis begagnat det hittills utkomna af L. Ramanns vidlyftiga biografi, deijemte Ambros,Berlioz, La Mara m. fl., atom hrad han möjligen sjelf k annat i utlandet inhemta. Något slags anktorsära Till han i intet afseende tillmäta sig, tvärt om har han med fulla händer öst af det tillgängliga materialet, och der andras ord adeqvat uttryckt, hvad han velat säga, till och med i regeln föredragit att begagna dessa framfor sina egna. Skulle man slutligen till äfventyn anmärka, att teckningen väl mycket framhållit endast föremålets ljusa sidor, så får han öppet tillstå, för det första att enligt hans ringa mening konsthistorien endast sällan kan uppvisa en gestalt, der Ijo spartierna verkligen varit så förherskande och för det andra, att de gifvas, hvilka så nitiskt och så intresseradt framdragit endast hvad de betraktat såsom skuggsidor, att han nu ansett sig berättigad företrädesvis hålla sig på solsidan, utan att bilden derigenom förlorat något i sanning.August Strindbergs &gt;Jäsningstid. »
R:dr 3 sk. 2 r:st, Yid sista Riksdagen ökades anslaget lill 55,ooo R:dr under beräkning tillika af de, till den föreslagna nya Fångforslings och bevaknings anstalter, erforderlige högre kostnader, men enligt hvad den öfver utgifter-, ne härtill af Kongl. Stats-Contoiret förfat-. Stat s~Ut skottets Betänkanden, 1477 tade utredning visar, hafva de samma sedan den nya Fångtransport-Inrättningen, vid medlet af 1819, sattes i verkställighet uppgått till 169,559 R:dr 17 sk, 4 rst* för år 1820 nemligen: Transport och bevaknings samt underhälls kostnaden under Forslingen 65,663; 8. 3 Fångarnes underhåll i Länsfångelserne 64,538: 3o, 10 Fästnings Arreslanternes och de i Smedjegårdshäcktet förvarade Fångarnes kostnad 25,975; 12, 3 Samt Fång-Gewaldigernes aflöning å Stat - 13,382: 14. — Tillsammans 169,559; 17. 4 Yid undersökning, om orsakerne till den så betydliga tillökningen i desse utgifter, har Utskottet funnit, att oberäknad aflöningen åt Fång-Gewaldigerne, den samma egentligen uppkommit å de, till Transport och extra bevakning derunder, uppgångne kostnader, som vid jemförelse mot föregångne åren stigit till 36,591 R;dr 3 sk. 5 rst. högre belopp, äfvensom underhålls utgifterne i fängelserne ökat sig med 14,644 R-dr 20 •sk. 8 rst, af hvilke tillökningar den förre, i och för skjuts och extra bevaknings anstalterne, till väsendtlig del liärleder sig från de med omförmäldte nya inrättningen vidtagne förändringar, bestående likmätigt Kongl.
Uti en hos Hederv. Bonde-Ståndet väckt och till Lagsamt \\\. nanna Besvärsoch Ekonomi-Utskotten remitterad motion, har Olof JVilsson l«ft*"eS etttenS f<"n '"'-nai5 att andnnS 1 Kong1- Brefvet den 5 Februari 180, samt Kammar-Collegii derpå grundade Kungörelse den 29 i samma manad, rörande besittningsrätt till kronohemman, för den ort, motionären tillhoror skulle vara af behofvet i högsta måtto påkallad , till stöd för hvilken ppg'f motionaren anfört, hurusom, då anläggare af nya hemman vanligtvis a.o fattige personer liv. ka, för att med drift kunna odla den åt dem uppfåtne jord och derigenom bereda sig en tarflig utkomst, måste anlita crediten denna vant och äfven framgent komme att blifva störd, så länge ifrågavarande för - Lag-, samt Allm. Best.- och Ekott.-Ulskoltens Betänkande, N;o 8. 15 fattning i sin helhet egde bestånd, emedan säkerhet för låntagne medel, genom intecknings meddelande uti det uppodlade hemmanet, icke kunde längifvaren tilläggas, hvaråt bleive en följd, att denne otta icke hade annan utväg, än att, för att hålla sig skadeslös, inköpa hemmanet; genom hvilken åtgärd han dock beredde sig löga säkerhet, enär det, enligt ifrågavarande Kungörelse, stode odlarens barn eller deras förmyndare fritt, att, utan lösens erläggande för så väl köpeskillingen, som den efter köpet nedlagde odlingskostnaden, tillvinna sig hemmanet; derigenom inträffade, att den oskylde person, som på nämnde eller annat sätt åtkommit en nyodlares hemman, icke förr, än han vunnit fullkomlig säkerhet för sin besittning, vårdade sig om jorden, hvilken således komme att försämras, så att den förste odlarens derå nedlagde arbete ofta blefve fruktlöst. Till afhjelpande af dessa olägenheter har motionären alltså föreslagit, att ofvannämnde Kungörelse och Kongl.
Och jag frågar då billigt, hvilken skulle vara nog oförsigtig, att under sådana förhållanden de kommande tre åren nedlägga kapitaler i något nytt industriföretag; och ingen fabrikant, som är nog olycklig alt redan befinna sig inledd i sådarie företag, kan under tiden veta om han skall nedlägga eller fortsätta sin rörelse. All utveckling är hämmad, all beräkning omintetgjord, allt är satt på spel, allt öfverlem nadt åt slumpen och godtycket. Vida bättre för industri och näringar hade det varit, om Utskottets majoritet gått öppet tillväga samt utarbetat och för riksstånden framlagt projektet till en verkligt liberal tulltariff, i stället för det nu framgifna gäckande och förstörande öfvergångsförslaget, hvilket hvarken är liberalt eller prohibitiv!, utan en misslyckad produkt af begge systemerne. På hvilka grunder ett verkligt liberalt tullsystem skall uppföras, är numera ingen hemlighet. Den enkla satsen, att den, som skall konkurrera med andra och sälja för godt pris, äfven måste sättas i stånd att tillverka för godt pris, innehåller hela systemet. Och erhålla Sveriges industriidkare, likasom Englands, alla lifsmedel, alla rudimaterier och beredningsämnen tullfritt, så att lefnads-, arbetsoch tillverkningskostnaderne blifva låga, så behöfva ej heller de några omåttliga skyddstullar för sitt bestånd. Ett sådant system, billigt mot för - Bevillnings-lllskottets Betänkande, JV? S. 103 brukaren och rättvist mot tillverkaren, innehåller också garantier mot de täta förändringar i tull-lagarne, som utgjort svenska industriens värsta fiende; ty ingen frestas att begära ändring i algifter, som äro måttliga och hafva det upplysta tänkesättets sanktion. Utskottets majoritet har dessutom alldeles uraktlåtit att taga tvenne vigtiga omständigheter i betraktande, åt hvilka jag tror att vid införandet af ett förändradt tullsystem ett det mest noggranna afseende bör egnas. Den ena är reciprociteten i handelsförhållanden med främmande makter, den andra, våra tullförhållanden med brödrariket Norrige. Sveriges hufvudsakligaste exportartiklar äro jern och trädvaror.
(729) BARNLÖS tjänstemannafamilj önskas N BILDAD, musikalisk flicka, kunnig i mot fritt vivre ung anspråkslös bildad N UNG BARNKAR bättre flicka, önalla inomhus förefallande göromål handmusikalisk flicka som sällskap och hjälp. skar komma i bättre familj, att vara frun arbeten, sömnad samt något matlagning, önFotografi ' åldersuppgift önskas. Svar till behjälplig med handarbete, samt alla i ett Särskildt framhållas: Promenaddräkter och Resdräkter i svart och skar mot fritt vivre plats i bättre hem på » R. » Krokstad. (751) alla modefärger, Sidenoch Moirédräkter, Jaquetter, Kragar, Capes samt hus förekommande göromål. Önskar anses landet som hjälp och sällskap. Svar märkt Paletots i rockoch frackfason, allt i utsökt fint urval och artistiskt utförda. som medlem af familjen. Svar till » Ella ». » M G 22 år. » Iduns exp. (741) N ANSPRÅKSLÖS, barnkär flicka, som Iduns exp. Skotska Kragar i charmanta färger. Svarta Kragar och Capes i prak(712) genomgått småskolekurs eller Kindertiska och eleganta modeller. N UNG FLICKA som genomgått 8-klasgarten, önskas instundande Augusti, att läsa OBS.! Promenaddräkter, sidenfodrade, fr. 32 kr. Jaquetter, sidenOR SOMMARFERIERNA från medio af sigt läroverk, önskar under sommaren med 2:ne flickor 6 och 7 år samt för öfrigt fodrade, fr. 18 kr. Cyeledräkter fr. 25 kr. juni till medio af aug. önskar en anplats i familj på landet för att läsa, med vara frun behjälplig med sömnad och barspråkslös lärarinna mot fritt vivre läsa ett Beställningar å alla slags Kappor, Promenad-, Ridoch Sportdräkter utfö- nens sysselsättning. — Svar med rek. och par timmar dagligen. Skulle husmodern minderåriga barn. Helst i skogstrakt. Svar ras med smak och elegans.
Vidare har Goran Andersson från Vesterås Län, med hvilken flere af det Hedei V, Ståndet instämt, uti Memorial, som Ståndet den 12 sistl. December till detta Utskott öfVerlemnat, föreslagit, att manskapet vid arbetscommenderingar må tillgodonjuta slitningspenningar för nyttjandet af egne arbetskläder, under commenderingstiden, beräknade likasom för marcher, äfvensom ock, att icke allenast Soldat, som under Canalarbete så skadas, att han icke vidare förmår bestrida kronans tjenst, må försäkras om tö 4 Besv. och Oecon. tillräcklig pension, utan ock, att Bolaget må åläggas, att till Enka efter Soldat, som under sådant arbete genom vådlig händelse mist sitt lif, meddela någon gralification. Sedermera har Utskottet ifrån Höglofl, Ridderskapet och Adeln emottagit Remiss, under den 29 nasti. December, af Friherre Ridderstolpes, Fredrik, Motion, hvaruti likaledes yrkas CanalDirectionens förpligtande, att ersätta de för den arbetande Soldaters arbetskläders slitning, och att gifva pension, i likhet med Staten, åt under arbetet stympade och skadade soldater, samt dessutom, att Directionerne må åläggas lemna sådane beting, att Soldaten ej som nu — ”en-! dast af tvånget, att vid Canaler arbeta , ledsnar vid tjensten.’! 1 Utskottet, som detta allt till öfverläggning förehaft, lår vördsamligen lörklara, att hvad först angår frågan om den indelta Soldatens befrielse från Arbetscommendering, eller att så beskaffade commenderingar åtminstone måtte inskränkas, så enär, enligt a4 §. uti Regeringsformen, Rikets krigsmagt är ställd under Konungens Befäl, och Konungen allena eger commendera krigsfolket,' icke blott till Rikets försvar i krigstid, utan jemväl till sådane förrättningar i fredstid, hvilka afse uppförande af något för fäder - Besv, och Oecon.
Ikorr kriliorre ^KLNurrrm, Herr Iritiorro I.xoxaorLrirx, krikerro vo?t 86iilii.rMNLiLi, Orekvo II.xnv, krilrorro OvnnMuxxr, lillkörordnade Hok-Lsnrleren, 6abinott8-8eorot6raron Innr:, ^illkörordnado 8tat8-8eer6toraren, Lanrli-kädet HrrsrxkNL. ^iIIkörordnad6 8tat8-8oor6toraron anmälte i nnderdäniZ6ot köpande ämnen kör kropo8itioner eller 8Irrikvol8or till kilrok 8tänder: 1:o. 1u8titiN-6anrlern8 nnderdäniga Nomorial ak don 26 8i8tlidno 8optoml>or, lrvillret, Zonom Mto nr krotocollot ökvor Ill8titikv-ärondon, liällot inkör XonZI. l>laj:t i 8tat8-kädet ilon 16 dorpäköljde ^ovemdor, dlikvit ökvorlomnadt till Lammar-Ilxpvditionen8 nnderdäniga körodragning, i ak8oende pä Iu8titise-(lanrlorn8 dorn georda nndsrdäniga Iiom8täIIan om tillökning i antalot ak Ordinarie K6vi8ion8-8eor6toraro, I?rotoeoll8-8eorot6rar6, 0anr:Ii8t6r ook Oopi8tor inom Iu8titiN-Rovi8ionen, i dvilkot ämne In8titiR-6anrlorn ankört, dok att, 8vdan, i an8eonde till omöjliglivten kör do vid 8i8tkördntne kik8clag ä In8titiie-kovi8ionen8 8tat uppkörde 8ex Ordinarie Kevi8ion8-8ooretoraro, att, jemte nlls inkommande mä>8 beredning oob köredragning till afgörande, medbinna utarbetandet ak don betydliga mängd äldre mäl, bvilka 8N8om oakg^ordo balaneeraO krän don köregäendo tiden, dä Levi8ion8-8oor6toraro-göromäIen voro kördoldte emellan lVio körodragando, Kongl. l>Ia^:t, uppä 1u8titiR-6anrlorn8 don 20:do kebruari 1836 gjorda bem8tällan, körordnat tvänno 8er8kildo körodragando, att ä tvänno 8ä kallado Lalanee-rotlar 8ig omollan kordela do dä 8N80M balanoer an8oddo rovi8ion88gkor oell Ii68vär8mä>, 8amt derjemte, enär vid 8i8ta 8tat8-kogloring6n, krotoooIl8-8oor6torarn68 i 1u8titiso-IIovi8ionvn antal blikvit in8kränkt krän ^tta till k;ra, knnnit nödigt körordna tvänne extra krotooo!l8körando, 8ä bado det bärigonom uppkomne tjon8tgöring8-körbällande Inttill8 kortgätt, med iakttagande dervid, att balanee - rotlarno Liven must deltaga i de allmänna lottningarne ak inkomno mai, kvilka under aron 183-4—1858 uppgått till 11,72-4, elior ungefärligen 1000 flera, än under do föregångne fem ären, dels att da någon kukvudsaklig minskning i rättegangarnes antal ej vors att förvänts, ock utveckling sk någon större arbetsförmåga kos do köredragando ss mxckot minclre kundo tsgss i anspråk, som livar ock en under årets lopp boredt ock föredragit 271 a 512 mai, det vore påtagligt, attdet nuvarande sörkallandet sk malens indelning pa ^tts Rotlar mäste kortkars, ss vida icke do rsdsn kokntligs kslsncerno skola förökas med minst 8 a 600 mai, kvilket ater med do rättsökande» killiga anspråk pa en skyndsammare kandläggning ak doras angelägonkvtor icke kundo vars förenligt, kvadan dustiti-v-kanrlern i undordsnigkot kemstallde, att do tvänno Lalsnco-rotlarne, äfvensom de tvänno kxtra DrotocoIIsförandebeställningarno ma varda med löner pa 8tat körsedde,
Vid 9:de punkten af Herr Bildt, Didrik Gillis: “Carlsborgs fästningsbyggnad kan och bör betraktas under trenne hufvud-perioder: den Usta omfattande fästningens slutande mot iandtfronterna; den 2:dra fullbordandet af fästningsbyggnaden mot både landtoch sjö-fronterne, och den 3:dje, fästningens fullbordande i sin helhet, de detacherade befästningarne inberäknade. Först när fästningen uppnår den lista perioden är den försvarbar och uppfyller i viss mån sitt ändamål som depot-fästning, men är dessförinnan onyt tig. Af stor och hufvudsaklig vigt är således att den lista perioden så fort som möjligt blifver fulländad. Af Utskottet meddelade handlingar upplystes att denna period kan fullbordas med ett årligt anslag af 50,000 ridr, på 15 år, men att 29 år åtgå härtill om årliga anslaget ej blifver större än hvad Utskottet nu föreslagit eller 30,000 r:dr. Tages derjemte i betraktande att, för fästningens fullboidande till detta stadium, förluster i biom kostnader, aflöningar m. m. eller med andra ord faux frais uppgå med ett årligt anslag af 30,000 r:dr till ett belopp som med icke mindre än 120,000 ridr öfverstiger den summa de skulle utgjort om årliga anslaget utgjort 50,000 ridr, så synes tydligen att det är lika oklokt ur politisk som ekonomisk synpunkt att bifalla Utskottets förslag i denna punkt; hvarföre jag reserverar mig mot detsamma och föreslår vördsammast Rikets Ständer att bifalla Stats■ Utskottets Utlåtande, N:o 161. \ 3 befalla hvad. Kongl. Maj:* äskat i oell för fortsättandet af Carlsborgs fästningsbyggnad, eller 150,000 r:dr för c’e 3:ne år, den nu ifrågavarande stalsregleringen omfattar.*
Prop. N:o •/, örn Statsverket 1859. 7 het; men då tiden för den sålunda föreslagna lönetillökningens inträdande ännu ej vore inne, ansåg Stats-Rådet samma framställning för närvarande ej böra någon åtgärd föranleda. I händelse Rikets Ständer, uppå Kongl. Maj:ts nådiga framställning, bi folie hvad Stats-Rådet sålunda tillstyrkt, skulle anslags-summan för Statistiska Tabell-Kommissionen, i nu gällande stat upptagen till 27,000 Riksdaler, komma alt nedsättas till 26,700 R:dr, men deremot, under iakttagande af ofvanberörde öfverflyttning, Sjette Hufvud-Titelns anslag till skrifmaterialier och expenser ökas med ett belopp af 1,000 Riksdaler. Lan dimiileriSlaten. a) Öfver-Direktörens vid Landlmäteriet, uti underdånigt memorial afden9sistlidne Maj, afgifna förslag till stat för General-Landtmäteri-Kontoret och Landtmätarne i länen. Under åberopande hurusom staten för General-Landtmäteri-Kontoret samt aflöningsförinånerne för Förste och Andre Landtmätarne i länen blifvit vid nästlidne riksdag för nuvarande statsreglerings-period på följande sätt bestämde, nemligen: för General-Landtmäteri-Kontoret: Öfver-Direktören 6,000 R:dr Landtmäteri-Sekreleraren 3,000 „ Ofver-lngeniören 3,000 „ Förste Vaktmästaren 600 „ Andre d:o 450 „ Skrifvare-biträde vid Kontoret 600 „ Gratifikationer åt e. o. tjenstemän och betjente . 75 „ Summa Runt R:dr 24,125: samt för Förste Landtmätarne till 1,800
Då jag besinnar, huru bestämdt Ridderskapet och Adeln Ren 13 Saptemlerf. m, g2,3 i går yttrade sig emot sedelstockens förökning gjnorn utlåning, kan jag ej frukta att Högloflig* ålåndet nu skulle fatta ett beslut, som åstad-, kommer en oberåkneligt större förökning af se-i delstocken, ån de 1,200,000 R:dr, hvarom i går var fråga; ty om alla importvaror finge belånas, skulle icke allenast våra egne köpraåns Magaains-förråder förvandlas i Bancosedlar, utan utlånningen skulle äfven kunna skicka på oss ofanteliga varulager för att belånas, och efter hand relaxeras. Den sedelutslåppning, som deraf kunde uppkomma, skulle blifva så ofantelig, att Ridderskapet och Adeln icke lår tveka, att afslå belåningen af importvaror» Herr Stråle 1 Friherre Cederström har föreslagit, att borttaga orden: inom Riket prodin cerade. Varor, sorn ej produceras inom Landet, måste vål införas, och åro således importvaror, och för ott blifva exportvaror, måste de föras ur Landet; men huru skall man veta, om det år meningen; det skulle då fordras en förklaring af, de personer, som åga dessa varor, att de ämna utföra dem. Om det således år klart, att med exportvaror ej kan menas annat, un så. dane varor, hvilka åro inom Landet producerade, tror jag första alternativet kan blifva oföråndradt. Utskotten hafva ansett en sådan belåning äfventyrlig och vådlig i många afseenden, och jag tror ej, att den kan frambringa någon annan fördel, ån för den handlande, ty hvad fördel för Riket den skulle medföra, kan jag ej finna, då så många andra^utvågar finnas, till erhållande af lån i Banken,^- Ksn man enfgåog 630 7)f/i 13 September f, tn, befria Banken från dess nu onaturliga länne reise, då år det möjligt, att en såd n belåm • kunde vara gagnelig.
Åter vardt Lea hafvande, och födde Jacob den sjette sonen. Och sade: Gud hafver väl försett mig: Nu varder åter min man boendes när mig, ty jag hafver födt honom sex söner: Och kallade honom Sebulon. Derefter födde hon ena dotter, och kallade henne Dina. Men Gud tänkte på Rachel, och hörde henne, och gjorde henne fruktsamma. Då vardt hon hafvande, och födde en son, och sade: Gud hafver min smälek ifrå mig tagit. Och kallade honom Joseph, och sade: Herren gifve mig ännu en son härtill. Då nu Rachel hade födt Joseph, sade Jacob till Laban: Låt mig färdas, och resa hem till mitt, och i mitt land. Gif mig mina hustrur och min barn, som jag hafver tjent dig före, att jag må färdas; förty du vetst, hvad jag hafver gjort dig för en tjenst. Laban sade till honom: Kan jag icke finna nåd för din ögon? Jag förnimmer, att Herren hafver välsignat mig för dina skull. Säg, hvad lön jag skall gifva dig? Men han sade till honom: Du vetst, huru jag hafver tjent dig, och hvad boskap du hafver under mig. Du hade litet, förra än jag kom, men nu äst du riker vorden; och Herren hafver välsignat dig för mina skull: Och nu, när skall jag ock något bestyra till mitt hus? Laban sade: Hvad skall jag då gifva dig? Jacob sade: Du skall allsintet gifva mig; utan om du vill göra mig det jag säger, så skall jag ännu beta och vakta din får. Jag vill i dag gå igenom alla dina hjordar, och skilj du derifrån all fläckot och brokot får, och all svart får ibland lamben och kiden: Hvad nu sedan brokot och fläckot blifver, det skall vara min lön. Så varder mig min rättfärdighet betygandes i dag eller morgon, när dertill kommer, att jag skall taga min lön af dig, alltså, att hvad som icke fläckot eller brokot, eller ock hvad svart är ibland lamben och kiden, det vare en tjufnad med mig. Då sade Laban: Jag är till frids, blifve som sagt hafver.
Där äro tiderna oroliga och mer än en gång blir han fängslad och är till och med nära att bli hängd, men han lyckas alltid befria sig genom en eller annan » behändighet » — hans eget uttryck. Han presenterar sig för Danmarks konung, då denne är ute och krigar i Tyskland, under namn af en svensk baron Erik Gyllenstjerna, får som sådan pass och skjuts, kommer som en hög herre till Danmark, berättar för hvem, som vill höra på, om sina svenska gods och om sina förnäma släktingar och vänner. Hans lysande gåfvor som sällskapsmänniska göra honom omtyckt öfver allt; en dansk dam fäller om honom det uttryck, att han kan få hvilken flicka han vill i hela landet. Ej minst omtyckt blir han på Björkeberga i Skåne af herr W u l f Grip och af deunes dotter. Den föga kiippske W u l f Grip spelar den komiska rollen i den » kärlekssaga », som nu följer. Han ger sig ingen ro, förrän han kan locka den elegante svenske baronen att fria till dottern. Gertrud var förut halfvägs föriofvad med en dansk riddersman. För att hastigt och lustigt göra ett slut på den förlofningen enleverar Wivallius — som det tyckes med flickans föräldrars tillstånd — den sköna och reser med henne öfver svenska gränsen, där bröllopet firas i all enkelhet i Hallaryds prästgård. Men — oeh det är ett betecknande drag för den omotståndlige Wivallius — han var Kamraten, 447 ej nöjd med flickan ensam. Han lade också beslag på hemgiften, i det han tillägnade sig några kistor med svärfaderns dyrbarheter. Gubben Grip tyckte likväl ej om detta slags skämt och lika litet fann han sig belålen, då det kom i dagen, att den högvälborne magen, som han gjort så stora ansträngningar för att fånga, hvarken var baron eller hade gods eller förnäma förbindelser eller någonting annat än sitt goda hufvud, sitt goda lynne och sin världserfarenhet. Brudgummen tycktes ha ansett det hela som ett lustigt pojkstreck. » Huru var mig möjligt » — yttrar han i en af sina försvarsskrifter inför Svea Hofrätt — » att vedersaka den goda lägenhet och förskjuta en sådan ädel gåfva, genom hvilken jag förmente att vinna stor rikedom oeh ära?
ett, minsta inkomsten i ordinarie tjenstegrad motsvarande, arfvode. Då således ifrågavarande förslag om löneinkomsternas allmänna fördelning i ständig lön och tjenstgöringspenningar, efter Fullmäktiges öfvertygelse, hvarken vore förenligt med Banko-verkets fördel eller öfverensstämmande med billighet mot tjenstemännen, hafva Fullmäktige biträdt den mening Under-styrelsen härutinnan yttrat I afseende på Kommitterades förslag att antaga en lönegrad inom högsta tjenstegraden, anföra Fullmäktige, alt då det högsta målet för befordran, som Bankens tjenstemän kunde uppnå, utgjordes af kommissariegrad och då, åtminstone i allmänhet, det måste antagas att de äldsta inom denna grad vore i behof af jemförelsevis högre inkomster för sin och de sinas bergning i följd af stigande iefnadskoslnader, så vore det allt skäl att bibehålla två lönegrader inom ifrågavarande tjenstegrad; och enär, af de 17 kommissarier, som nu äro på ordinarie stat anställda, de 10 äldsta åtnjutit högre lön alltsedan kommissariernes antal på det hela utgjorde 21, ansågo Fullmäktige att, då kommissariernes antal nu skulle förminskas till 14, det vore lämpligt all, enligt den grund, hvilken förut varit gällande, eller att ungefärligen halfva antalet tillerkändes högre lön, 7 komme i åtnjutande af denna förmån. Hvad först angår Kommitterades, af Under-styrelsen och Fullmäktige afstyrkta förslag, att fördela löne-inkornsterna i lön och arfvode, har Utskottet, i betraktande af den större tillökning Bankens pensions-stat skulle erhålla genom frångående af nämnde förslag, ansett sig destohellre böra detsamma till bifall förorda, som det är att befara att, i händelse vid inträffande förfall hela löneinkomsten lillfölle den tjenstledige, de permissionssökandes antal skulle betydligen tillväxa.