Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
När förslaget genom landstings-institutionen lagt i vår egen makt att gifva rätt åt denna conservatism, kan man icke mer begära. Och det har det äfven gjort, ty enligt Forssells statistik för år 1844 egde adeln uppskattad jord till belopp 75 millioner rdr bko. Preste-Ståndet en förmögenhet af cirka 1 » » » Borgare-Ståndet 69 » » » Ofrälse ståndspersoner 59 » » » eller tillsammans 204 millioner rdr bko. Bonde-Ståndet 172 millioner rdr rmt. Så vidt man stödjer konservativa elementet på förmögenheten, bör det alltså vara tryggadt. 230 Den 18 Mars f. m. Med den 2:dra kammarerUär dock icke lika väl bestäldt. Här har man frångått denj^häfdeamla grunden för rösträtt på sockenstämma och för val i allmänhet. Här röstar man per capita till elektorer. Till landstinget deremot vid elektorsval efter förmögenhet. Första kammarens ledamöter tillkomma genom landstinget, som äfven dit uppkommit genom elektorer, alltså genom dubbel valförrättning, under det att 2:dra kammarens riksdagsmän genom enkel valförrättning blifvit af elektorer direkte valda per capita. Detta är en omvändning af hvad det eljest borde vara, och hvarför icke taga ur landstinget, under strecket 80,000 rdrs förmögenhet, en del representanter till 2:dra kammaren och behålla samma röstskala lör elektorer till 2:dra kammaren som till landstinget? Detta är onekligt ett fel i förslaget af icke ringa vigt och stor framtida betydenhet. Förr än förslaget undergår förbättring härutinnan, fruktar jag lör dess slutliga öde. Sedan öfverläggningen ansetts . härmedjslutad,' förklarade Hr Gr. o. Landtm., att som Konst.-Ulsk:t tillstyrkt K. M:s ifrågav:de förslag, korinne detsamma, jemliktgfcl:sta §:n R. F., att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. Upplästes och godkändes nedanämnde från Exped.-Utsk:t inkomna förslag till R. St:rs underd. skriIvelser till K. M., nemi.:
BIKTFADREN. Jag måste tala med henne i enrum. ABEDISSAN. syster lemnas ensam med en man. Det får ni inte. Ordens regler förbjuda, att en BIKTFADERN. man, och detta är en bikt. Jag känner ordens regler, men jag är icke någon ABEDISSAN. har ni ännu inte makt med. Kom ihåg den helige Antonius af Padua! BIKTFADERN. Ni är en helig och en sträng man, men djefvulen ljus, om ni önskar. Ni skymfar mig, fru abedissa; men jag skall tända ABEDISSAN. hoppas ni inte missförstår mig. Detta barn har en hvad hon säger är lögn. För himlens skull, jag skymfar er icke, och jag tunga som en orm, och ni måste utgå ifrån att allt BIKTFADERN. ledning jag kommer till! Jag skall förutsätta det, så får jag se hvad slut Himlen vare eder bevågen! Benedicite Domine! BIKTFADERN otåligt. Amen! ABEDISSAN. Et cum spiritu tuo. BIKTFADERN otåligt. Amen! ABEDISSAN går. Scen VI. BIKTFADERN. MARGIT. BIKTFADERN går fram till bordet och lägger ifrån sig breviariet. jag lägger den här, och så tala vi ur våra hjertan trött, och derför vandrar jag på golfvet. Se på mig, mitt barn! Nu lägger jag bort boken; som menniskor! Sitt ner, du är trött; jag är icke Ser du, de stora ordens tid är förbi; det var de små tankarnes påfogelsfjädrar, derför skola vi begagna de små orden. Nåväl, du älskar en ung herreman; om det är synd eller ej, lemna vi derhän tills vidare. Jag har aldrig älskat, vet således icke hvad det är, men ling. Hurudant är det att älska? måste veta det, om jag skall kunna döma din handMARGIT. svara på eder fråga. Om ers vördighet icke leker med mig, skall jag BIKTFADERN. Jag leker icke med menniskor, icke ens med barn. man får inte tala om den! Nåväl! Det är med kärleken som med bikten: BIKTFADERN. ningar; jag är din lärjunge i denna fråga.
Räkenskapen, sorn innefatta]- redovisning för de, i följd af nämnda embets-verks Advokat-fiskals-kontors och Öfver-revisions-departements väckta åtal, till betalning ådömda medel, har blifvit granskad i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning. Dessa medel redovisas sålunda: Debet. Balans från år 1857: Uppbörd: Militied:o d:o 4,418: 69. Credit. Afskrifningar: Leverering och uppdebitering: Balans till år 1859: Summa 399,757: 72. 24 — 186 — I sammanhang med granskningen af denna räkenskap, hafva Revisorerne, jemlikt föreskriften i 6 § af den för dem den 17 April 1841 utfärdade instruktion, gjort sig underrättade om de åtgärder, som blifvit vidtagna i afseende å redogörares proprie-balanser, hvilka vid revisionsårets slut, enligt riks-hufvudboken, uppgingo till följande belopp: Östergöthlands län Gottlands » Kalmar » Hallands » Götheborgs » . Nerikes » Westmanlands >> Wester-Norrlands » Westerbottens » Norrbottens » • . Kongl. Öfverståthållare-embetet » Fångvårdsstyrelsen » Krigs-kollegium » General-tullstyrelsen ... » Serafimer-ordens-gillet . Summa På sätt af aktorats-räkningen inhemtas, voro de betydligaste proprie-balanserne vid revisionsårets slut följande: F. d. Landt-räntmästaren A. M. Tollins 10,880: 1. » Uppbörds-tullförvaltaren M. F. Finérs 160,541: 71. » Kronofogden C. Öhboms 11,405: 23. » Bergsfogden J. A. Furtenbachs 9,248: 37. ajlidne Landt-räntmästaren E. G. Harlins 33,168: 77. » Läns-bokhållaren C. Langlets 22,503: 73. f. d. Krono-uppbörds-kommissarien J. A. L.
Bland dessa afgifter biet’ alltså den personliga,eller skyddsafgiften, företrädesvis föremål för en sådan åtgärd, hvilken ock, efter hvad Utskottet kunnat finna, nästan allmänt inom representationen blifvit godkänd , fastän olika meningar 0111 tillämpningen deraf blifvit yttrade. Den föreslagne nedsättningen, som vida understiger sistnämnde summa, är följagtligen grundad på tillförlitliga beräkningar och faier således icke kunna anses vara förtidigt vidtagen, enär den i allt fall lill beloppet endast blifvit förslagsvis beräknad. Hvad i öfrigt angår de yrkade modificationerna vid afgiftens bestämmande, till förmon endast för de fattigare folk-classerne och i synnerhet dem, sorn ej förtära bränvin, samt dernäst frågan om skydds-afgiflens bibehållande oförändrad, men användande till viss andel för corn muna la behof; sfi, enär en allmän, för Statsbehofvens fyllande påräknad, afgift icke kan bestämmas endast med hänsigt till de undantag från afgiftens utgörande till lika belopp för alla, som på förenämnde sätt blifvit ifrågasatte, samt Bevillnings-Utskottets i 70 §. Regerings-Formen och 31 §. Riksdags-Ordningen bestämde åligganden icke kunna utsträckas till åtgärder för beredande af anslag till cornmunala behof, anser Utskottet sig, å hvad härutinnan blifvit föreslaget, icke kunna fästa något afseende.
Denna Statsoch Lag-Utskottens Betänkande, iV:o i 25. Denna motion, som ansetts tillhöra jemväl Stats-Utskottefs beham!-' lins;, hafva Statsoch Lag-Utskotten gemensamt öfverväga!; dervid Utskotten inhemtat, hurusom f. d. Lag-Comiléens arbetande Ledalnöter, uti ett vid förslaget till Allmän Civil-Lag fogadt bihang, projecterat antagande af så kallade Härads-Notarier, tvänne eller flere i hvarje domsaga, hvilka det, jemte proloeolIsföringen hos Härads-Rätten, borde åligga att vara boutredningsmän i domsagan och , enär de derom anlitades, emot skälig vedergällning der biträdd med skriftliga handlingars författande. Men som lämpligast synes vara att med pröfningen af detta project anstår in tilldes frågan om lagförslagens antagande, och 0111 de åtgärder, hvilka i allmänhet må erfordras lör att bringa dessa förslag till verkställighet, till afgörande förekommer, tillstyrka Utskotten, D " att förra delen af Niclas Jönssons motion icke mä till någon åtgärd föranleda ; äfvensom, enär Stats och Bevillnings-Ulskotten, uti sitt vid innevarande Riksdag afgifoa Betänkande JN:o 80, redan utlåtit sig 1 frågan om afskaffande af expeditionslösen i allmänhet, den i sednare delen af motionen gjorda framställning nu icke lärer till något serskildt Utlåtande böra föranleda. Stockholm den 21 December 1840. N:o 123, Anfetill Exp.-Utsk. dea 23 December, kl. i e. m. Betänkande, i anledning af väckt motion, att, tued ändring af 13 Cap. 3 §. Rättegångs Balken, ersättning för resekostnad och dagtractamente till extra Romare, som, i anseende till ordinarie Domares jäfagtighet, tillförordnas, alltid må af allmänna medel utgå. Hos Högtofl. Ridderskapet och Adeln har i motion* som lill Statsoch Lag-Ul skot ten blifvit öfvei leornad , Herr Bogeman, Carl, föreslagit, lidi. till 11.
Bonde-Ståndet delgifna inbjudning, alt biträda det, vid föredragning af Utskottets Utlåtande Nio 255, angående begärda slats-bidrag för enskilda jernvägs-anläggningars företagande utaf Borgare-Ståndet fattade beslut, enligt hvilket, för ofvan omförmälda jernvägs-anläggning, eli låneunderstöd af 1,700,000 Ridr Riksmynt, skulle anvisas, alt under minst fyra års lid utgå och återgäldas på såll. sorn för anslaget till Hudiksvalls-banan vore afsedt, med förbehåll, att anteckningssumman bestämdes lill minst 1,700,000 Ridr ofvannänmde mynt. Bonde-Ståndet alslog Utskottets förslag härutinnan och antog Borgare Ståndets inbjudning. S. I). Föredrogos och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: Nio 74, i anledning af väckta motioner, angående dels upphäfvande af 10 kapitlet Kyrkolagen, dels ock förändring af samma kapitel ochjhvad i öfrigt är vordet stadgadt i afseende på kyrkotuktens upprätthållande; Nio 75, i anledning af väckta motioner, angående förändring af lagens stadganden i afseende på rättigheten alt föra annans talan inför rätta; och Nio 76, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Proposition till Rikets Ständer om upphörande af landsflykt såsom påföljd för brott; hvaremot Samma Utskotts Memorial Nio 77, med förslag till sammanjemkning af de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Utlåtande Nio 62, i anledning af framställda anmärkningar emot Utskottets under Nio 47 afgifna Betänkande öfver väckta motioner om stiftande af lag angående all mänt kyrkomöte, afslogs. S. I). Efter förnyad föredragning biföllos Sammansatta Statssamt Allmänna llesrärs-och Ekonomi-Utskottets Utlåtanden:
Den som känner förhållandet på Gottland, vet huru mycken motsträfvighet der råder emot alla åtgärder för att afhjelpa de olägenheter, som äro en följd af hemmanens egoblandning. De flesta hemmanen på ön hafva sina ägor spridda pä aflägsna häll ifrån hvarandra och med andra hemmans-egolotler emellan dem. Detta förhållande existerar å större delen af ön, ty de försök, som hiltils blifvit gjorda för att åstadkomma en bättre ägo-fördelning, hafva icke medfört åsyftad verkan. Det erfordras derföre serskildta åtgärder och ett ifrån förhållandet å fasta landet afvikande sätt att. tillvägagå för all bringa Gottländningarne i detta hänseende på den rälta vägen och få skiflesverket på ön i gång. Då man känner det hos allmogen allmänt rådande föreställningssätt, att de vilja se resultaterna af en åtgärd i landthushållningen, innan de sjelfva besluta sig att tillämpa åtgärden på sin egen hushållning, så torde man inse, alt det är nödvändigt att man gifver Goflländningarne eli praktiskt bevis på de fördelar, ett laga skifte bereder jordbruket. Denna tanke ligger till grund för K. M:s Propos. i detta ämne och jag hade derföre önskat, att StatsUtsk. förfarit annnorlunda än som skett och tillstyrkt anslagets beviljande. Utsk. har tillstyrkt många anslag, som af K. M. icke äro begärda och hvilka icke torde medföra ett sagn, som kan jemföras med den nytta, beviljandet af de ifrägakomne 2,000 R:dr skulle bereda. För att således söka åstadkomma ett för jordbruket å Gottland gagneligl resultat i denna fråga, anhåller jag att R. o. Ad. behagade återremittera denna punkt till SlatsUtsk:s förnyade handläggning. Frih. Åkerhjelm: StatsUtsk. skulle visserligen icke hafva af slyrkl det af K. M. äskade anslag för befordrande af laga skiften å Gottland, så vida Utsk. varit förvissad derom, att det af K. M. åsyftade ändamål pä denna väg verkligen skulle upnås.
Ofwerfcrag frän ©ammanfcragen öfwer ©arninge Remman. m. o <t rzr r» o <rt ö o § »: '-i rT rv ‘Dentman odj ?ägenf>mr, forn innefyafroaé imber eganb&rätt . ©ito, forn inneljafroaé unDer £3oftätt&rätt , ^ungégätftar ocf> ^tono^ägenfyetet m. m. .. »Semman odj Sägcn^ctco, forn DtéponeraS af 2(caDemte*0tatei:ne ©it», forn fctéponeraé af Allmänna Q3ofag ©ito, forn btéponeraé af fromma 0ttftelfer @ u m m a Sftefcelwätrbe (36) 23if). tiri 3*. ©t. 53rot. 1834 & 1835. 10:&e ©ami. 1 Sfb. 2 SBanbef. <S tt m m a t* i f 11 (E x t r a c t oftuet* (jeta Söetutttntngen efter 1835 åté 35curi((mngs (Enligt Hangöet* od? ©ömmanötag. l:jta 5lvt. » » 2:Dta Dito . o » 3:Djc Dito ... ©timma. @ u m m a (37) 23it>. tia Si. ©t. spröt. 1834 & 1835. Seroittnm^görorbnincjen. $ ö r t e c i n t n g öfwer be, tift 1835 «r$ S3ewittmng$;$öm&mug fjötranbe, bilagor* 1. £arif öfwer wärbet S Remman, forn innefwfwaS imber eganbewätt, famt be i 2 2lrt. 22 §. af S3ewiffntngg
3orbebo{«. <$)et inom kammarkollegium btlbabe SorbeboMontoret, btoarö mer!* (ontoret. famhet numera fortgått i något öfmer 7 år, fjär berunber, efter afgöranbe ftprelfe f i g tiltbr agit feban fifta Stiföbag. 67 af mer an 5,000 anmärfningar, afflutat fitt arbete tneb räntcförmanb* lingöuträfningarna för 8 län, nemligen ©todfmlntö, ttpfala, kronobergs, Stelinge, (SljriftianftabS, SftalmöljuS, ©faraborgS od' 9lorrbottenS, äfmcn Sitt kontorets åter* ftåenbe arbete, ^martill fiorer granffning ej blott af förmanblingSuträfnin* garna för i bet närmafte 16 tjela län, utan äfmeit af jorbebofen i öfriga betar för pela Skibet, [falt lifa mcb bet BittillS mcrfftällba btifma miblpf* tigt od) ide fnart funna fitllborbaS, är mcb trufvet att förntfe.
N:o 18S, sökning af Bispmotala uppkommer, dylika frågor, jemlikt samma underdåniga skrifvelse, på Kongl. Majts Nådiga pröfning bero; och Utskottet tror således sig endast böra fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på frågan om Wissingsö-jordens användbarhet för nämnde plantering. Men som i delta hänseende olika meningar förekommit, och detta vigtiga ämne påfordrar ali möjlig sorgfällighet till vinnande af dess säkra bedömande, och hvartill den af Ulskoltet föreslagne undersökning otvifvelaktigt föranleder, anser Utskottet sig böra förblifva vid dess uti det återremitterade Utlåtandet afgifne yttrande, och får derföre, med godkännande af det utaf Herr Santesson föreslagne samt till tydlighet ledande tillägg uti redaclionen af Utskottets tillstyrkan, hemställa: att Rikets Ständer, såsom svar å den Nådiga Propositionen, underdånigst anhålla, det Kongl. Maj:t måtte, till utrönande afjordmonens å Wisingsö tjenlighet, äfvensom af localens lämplighet i öfrigt till ekeplantering, låta anställa ny undersökning af sakkunnige personer och i närvaro af ej mindre Konungens Befallningshafvande i Länet, än äfven af några i orten boende kunnige och redlige män; men derjemte lill Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att, så vida beskaffenheten af Wisingsö vid denna undersökning finnes så tjenlig, att den påbörjade ekeplanteringen anses böra företrädesvis der fullföljas, äfven låta vidtaga de i den Nådiga Propositionen föreslagna nödiga åtgärder. Ankom till Exp.-Utsk. den 4 Julii. Utlåtande> i anledning af gjorde anmärkningar vid Stats-Ulskottets Betänkande N:o 3 /, i frågan om frihet för Immetorps Hyttelag i Carlskoga Härad j att till Kongl. Majit och Kronan erlägga tionde-tack jern. (I. A.)
Bolaget välje sysslomän, en eller flere, att utgöra bolagets styrelse för de företag, hvarom bolaget sig förenat, samt att, å bolagets vägnar, tala och svara. Alla skriftliga af handlingar, som bolagsstyrelsen för bolaget ingår, skola undertecknas å bolagets vägnar, och med utsättande af dess antagna benämning, vid äfventyr att eljest styrelsens ledamöter, som af handl ingen underskrifva, skola för fullgörande af bolagets derpå grundade förbindelse ansvara såsom för egen skuld, en för al/a och alla för en. § 9. Innan bolaget upplöses och atla dess gällande skulder blifvit godtgjorda må icke bolaget af tillgångarna göra vidare utdelning emellan bolagsmännen, än att, enligt sista bokslut, och det ej äldre än för nästföregående år, öf verskott finnes i visst förhållande till teckningssumman, hvilket bolagsordningen bestämmer. Medlemmar af styrelsen eller bolaget, hvilka i något häremot stridande beslut deltaga, varén, i händelse af brist hos bolaget, skyldige ansvara en för alla och alla för en för återbäring af hvad för mycket utdeldt blif vit. Varén ock alltid medlemmar af styrelsen eller bolaget, hvilka i annan måtto öfverträda den af Konungen stadf östade ordning, skyldige ersätta all genom sådan öfverträdelse uppkommande skada, en för alla och alla för en. § 10. Utom i de fall, hvarom här ofvan stadgas, skola aktieägare, hvilkas bolagsordning blifvit stadfästad af Konungen och efter ff 1 hos Rätten a?i - 4 Lag-Utskotlets Betänkande, N:o 27. mäld, ej vara förbundne till ansvar för bolagets skulder med mera, än en hvar insatt eller åtagit sig att insätta, derest de icke till vidare ansvarighet sig serskilt utfäst. § 11. Upplöses aktiebolag, sorn efter $ 1 kun gjordt varit, ege bolaget rätt att årsstämning ä borgenärerne söka, såsom i konkurslagen sägs. § 12. Bolaget vare uti de mål, för hvilka ej annorlunda stadgas, lydande under allmän underrätt i orten, der bolagets styrelse, enligt bolagsordningen har sitt säte.
Mongolen på det inre Asiens högd, i ödemarken, lyssnande på sin häst, tror ännu, att jorden ej tillåter någon varagtig bostad, utan bäfvar och svigtar under hans fötter. Derföre vandrar han ständigt. Amerikanska Sagor. Kapten Franklin i sin andra resa till Polarhafvets kuster anför följande tradition hos de Nordamerikanska Indianer, som kalla sig Chipeways eller Tschipewäs. Den förste man het Tschipewä. Han gaf sina barn två slags frukter, svarta och hvita, men förböd dem, att äta af den svarta frukten. Han gjorde derpå en resa, att skaffa solen i verlden. Hans barn voro lydige. Han reste åter bort, att skaffa månan. Hans barn blefvo olydige och åto af den svarta frukten. Vid sin återkomst blef han mycket vred och sade dem, att jorden hädanefter skulle bära dålig frukt, och sjukdom och död komma i verlden; hvilket allt sedan så varit. Den samme byggde en bro emellan två haf och anlade der en damm, att fånga fiskar. Fiskarne kommo i sådan mängd, att vattnet ej fick utlopp, utan öfversvämmade jorden. Tschipewä besteg då en båt och tog med sig alla slags djur och foglar. Vattnet stod många dagar öfver jorden. Han utskickade först en Bäfver, som drunknade, derpå en Bisamråtta, som medförde litet jord. Deraf formade han en kula och lade på vattnet. Den vexte småningom, och blef en ö; och så uppstod en ny jord. – Länge lefde hans efterkommande tillsammans, såsom en stor familj, och i drömmar uppenbarade han dem medel mot sjukdomar; tills vid en lek några unge män blefvo dödade. Deraf uppstod krig, och menniskorna förströddes öfver jorden. Slutet af dessa vilda eller förvildade traditioner är sorgligt. De tro, att Lifvets Herre ej bor i deras land, och ej känner deras olyckliga belägenhet. Mexikanerna säga: Quetzacoatl, den store Gudens son, blef för många hundrade år tillbaka sänd till jorden, för att rena den från synden och kungöra den gudomliga viljan. Han kom från öster, öfver hafvet, genom luften, och tog sin boning i Cholula, der den äldsta Amerikanska Pyramiden står.
Majit, pä sätt närlagda den 14 innevarande månad öfver finansärenden förda protokoll utvisar^ föreslå Rikets Ständer: , 1:o) att, då det nu beviljade anslag till underhåll af de på Stockholms slott och de Kongl, lustslotten befintliga, staten tillhörige möbler, hvilka oberäknadt taflor, konstsaker och gobeliner, uppgå tili värde af nära 900,000 R:dr, visat sig vara för ändamålet alldeles otillräckligt, samt intet anslag hittills varit beviljadt för underhåll af staten tillhörige, för den Kongl, hofhällningen anvisade inventarier af silfver, koppar, porslin och glas, men anslag jemväl härtill är oundgängligt, såvida dessa inventarier ej skola inom kort tid blifva obrukbara eller alldeles försvinna; det nu i riksstaten under titel: »Möblers underhållande ä Kongl, slotten» uppförda anslag, 12,000 R:dr måtte under benämning: »för underhåll och vård af möbler och andra staten tillhöriga inventarier i de Kongl, slotten», förökas med Runt R:dr 44,400: — 2:o) att, då den yttre upplysningen af Kongl, slottet icke är tillräcklig eller ens jemförlig med den, som eger rum å kringliggande allmänna platser, anslaget till vpolis-, lysoch renhållningen vid Kongl, slottet och Ar/prinsens palats» mätte förhöjas med R:mt R:dr 1,250: — 3:o) att anslaget till Gripsholms slott, sorn alltsedan år 1818 i det närmaste varit oförändradt, men också numera, i anseende till förhöjda pris, på löner, dagsverken och materialier, blifvit otillräckligt, måtte förhöjas från 2,550 till 5,000 R:dr eller med R:mt R:dr 2,450: — 4:o) att anslaget till Haga lustslott och park af enahanda skäl mätte ökas med Runt R:dr 3,500: — tillsammans Runt R:dr 51,600: — Om härtill lägges den föreslagna förhöjningen i anslaget til! Hans Kongl.
Så debuterade hon i » Faust » den 8 oktober. Och omedelbart därefter erbjöds henne engagement på tre år med betydligt ökadt arvode. Den 26 november uppträdde hon i » Romeo och Julia » och firade en ny triumf. Det är de enkla konturerna af hennes unga konstnärssaga. Måtte fortsättningen på denna saga blifva lika vacker som dess början; det är den hjärtliga önskan, som vi sända henne. Den skandinaviska norden deltager i glädjen öfver hennes framgångar och beder henne aldrig glömma, att hon hädanefter är ansvarig för en del af vår ära inför världen. Paris i dec. Esse. Den vackra fotografi, som från konstnärinnan sändts oss, är tagen på Nadar ' s ryktbara atelier i Paris och framställer henne i Margarethas roll i » Faust ». och lyss till kölvattnets skri och tjut, från Iränning, som klarats, det skymtar ett det sorlar i fjärran llänk; med skum och stänk. nedfällda vindbryggan, där svanorna höllo till, orörligt sittande på isranden med hufvudet under vingen. Endast en sam i vaken, — hvit och stolt, — i vinteraftonens kyliga tystnad den enda erinran om lifvet. Snart blef det mera lif. En af svanorna på isredden drog fram hufvudet, riste de ljusgrå vingarna, hvaraf den ena var stubbad, sträckte på halsen samt tumlade ned i vattnet, där han rörde sig med goda ansatser till behag. Så höll han plötsligt stilla, tirra de m e d runda ögon ut i töcknet samt frågade drö- jande den andra fågeln: » Mor, finnas ej större vatten än denna graf och ha icke dessa vatten genomskinliga vågor, hvilka ib i and gå höga och ibland äro hvita som dma-trin^? » Den frågan kon ' i i l t. j att bäfva, ty hon visste nu, att i ingens flyttfågelblod morgnade sig hågen till ett j \ 3. on aldrig skulle nå. Dét landet ligger åt solen till och ä r m e r vidsträckt och långt fag: re in andra länder; dock, hur högt man stiger och hur vidt man far, vägen finner mar. aldrig, utan att vara född därtill, men äi man så, då ledes man d
Maj:t har förledit år anbefallt, att dessa bägge classer Beväring hädanefter skola exercera tillsammans men då en gång vid behofvets stund och Bevåringens begagnande, SjöBeväringen ej lärer blifva uppklådd aF KrigsCollegiuin eller af den nu omnåmde summa; utan måste då af Flottans medel dermed förses, utan att några anslag der. till blifvit hittills gifna, synes min framståjlning ej kunna missbilligas. Jag hemställer derföre till Ridderskapet och Adeln att såsom Beklädnadsbidrag till ett förråd af SjöBeväringen (dertill ovilkorligen anvåndt och redovisadt) af dessa 80,000 R:dr eller särskildt må anslås 8000 R;dr B.co årligen. Grefve Cronstedt, Claes: Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition till Rik-“ sens Ständers Statsutskott, angående Lotsoch Båkinrättningens afsigtsenliga inrättande, har gif~ vit mig anledning till denna min framställning, — Lotsoch Båkafgifterna åro en pålaga å sjöfarande, att förlikna vid vägpenningar man betalar för att å vissa ställen på kusterna få råtw telser för sin segling, antingen genom mårken «m dagen synliga, eller fyrar örn nätterna, och dy - Den 3 Martti, dymedelst med trygghet fortsätta sin väg för att i hamnar ha ringar att förtöja vid _ för att få goda Ciiartor till köps och lör att erhålla Lots når man så åskar; lika så betalaa vågpenningar för att åka på god väg, att genom vägvisare och milpålar få anvisning för resans fortskyndande. Dessa till ett visst ändamål utgående afgifter, kan jag ej finna, kunna disponeras till armat ån hvartill de åro gifna, och ej som nu upptagas såsom en Statsinkomst.