Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Alt mötets befogenhet endast sträcker sig lill alt, i dessa ämnen, till Konungen ingifva underdåniga beiältelser, förslag och önskningar, efter eget lnpiöfvande, eller underdåniga ullåtanden i mål, hvaiöfver Konungen dess betänkande infordrat. Isih. Ull IS. St. Fröt. Alt hvarje Dom-kapitel och Hof-konsislorium till kyrkomötet i förenämnde hänseenden ingifver de berättelser om religions-vårdens till" stånd och hvad dermed sammanhänger, hvilka Konungen föreskrifver. 4:o. Alt ConsisloriaA cademica och Dom-kapitlen afgifva enahanda berättelser, rörande den oflenlliga undervisningen, motsvarande deni, som förut bordt till skol-revisionerna ingå, samt omfattande derjemte folkskolorna. _ > , 5:o. Alt mötet sammanträder i Upsala den 1 Juni hvart sjette Sr näst före det, då lagtima riksdag inträffar, och slutar sina förhandlingar nied nästföljande Juli månad. Skulle liden emellan riksdagarne åter förlängas till fem år, så borde kyrkomötet jemväl livart femte år, under nyssnämnde månader, sammanträda. 6:0. Alt mötets medlemmar utgöras af: a) Rikets samtlige biskopar och pastor primarius i lmfvudstaden.
Betänkandet bifölls, med undantag af förslagen till förändringar uti 14, 15, 16 och 17 §§ af Kongl, förordningen angående fattigvården i riket, af den 25 Maj 1847, hvilka förslag afslogos. och N:o 37, i anledning af erhållen återremiss af Utskottens betänkande N:o 27, i fråga om ändringar uti nu gällande expeditions-taxa. Betänkandet N:o 27, och memorialet N:o 37, lades till handlingarna.
Staten öfvertaga* den föräldrar naturligen tillhörande pligt att uppfostra sina barn , hvilket åliggande , der föräldrar antingen icke finnas eller icke kunna vården om sina barn anförtros, endast kan i någon mon, genom communen eller enskildas bemödanden uppfyllas. Derjemte befarar Utskottet, att de kostnader, som skulle uppkomma, i fall motionen bifölles, blifva oberäkneliga. Då jag ej kan dela denna Utskottets mening, får jag emot densamma reservera mig, helst Utskottet under de förhållanden, som nu beklagligen finnas, ej i någon mon velat modifiera denna Utskottets uttalade åsigt. Enär här endast är fråga om vanartade barn, som redan ådragit sig lagarnes näppst, som äro för det allmännas säkerhet vådliga, i fall de obehindrade få fortgå på den väg, de redan beträdt, synes deras varande belägenhet förutsätta, att de sakna den vård, till hvilken Utskottet anvisar dessa olyckliga varelser. Åt hvilkas vård skola de lemnäs? åt föräldrarne? I fall de ega sådane: huru hafva de uppfyllt deras åligganden? Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 ALLMÄNT REGISTER ÖFVER ilMiiilT TILL SAMTLIGA RIK S-STÅNDENS PROTOKOLL / vid Lagtima Riksdagen i Stockholm åren 1865 och 1866. i STOCKHOLM, TRYCKT HOS ERIC WESTRELL, 1866. Summariskt innehåll af' Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll , \ vid Riksdagen 1865—1866. Sami. Afdela. Maj:ts Nådiga Propositioner och skrifvelser med tillhörande Utdrag af Stats Råds-Protokollen N:is 1—46. 1 1 2 Dito dito N:is 47—82, jemte Innehållsförteckning. 1 1 3 Komiterades underdåniga utlåtanden. 1 t — Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit, sedan nästföregående riksdag, jemte de af Kongl. Majit till Rikets Ständer haline tal och svar uppå un * derdåniga framställningar, samt
Län motion , langåendej bevillnings-frihet för smärre saluoch lego-sågar, och 5:o Johan Bengtssons ifrån WesterNorrlands Län motion, angående visse torplägenheters undantagande från Bevillning; Lar-Vtskottet: 1:0 Samuel Jönssons ifrån Öland motion angående förekommande af nppgilne missbruk vid beviljande af lagfart å fastighets-köp, 2:0 Samme mans memorial, angående förlängd tid för begagnande af rättigheten, att under Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning draga Hof-Rälts dom i Civile mål, 3:o Thomas Nilssons ifrån Christianstads Län motion, angående förhöjdt ansvar för åverkan å annans afskiljde egor, och Prof. Uldr. d. 8 Murs 1834. 4:o Anders Normarks ifrån Westerbottens Län motion, angående förekommande af äktenskaps ingående ibland allmogen, utan säker försörjnings-utväg; Lagsamt Allmänna Besvärsoch Occonomie-ZJtskotten: Anders Svenssons ifrån Hallands Län motion, angående beredande af öfverenskommelse!’ i afseende på rättigheten att upptaga och begagna så kallad Hafs-tång, samt till Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottet: 1:0 Pehr Jönssons ifrån Christianstads Län motion, med förslag till beredande af lindring i åtskillige delar af Ruslnings-besväret, 2:0 Thomas Nilssons ifrån Christianstads Län memorial, med hemställan, det Konungens Befallningshafvande i Länen måtte anbefallas, att genom allmänna kungörelser årligen tillkännagifva hvilka delegare uti skifteslag under löpande året ega att uppbära stadgad utllyttningshjelp, och 3:o Anders Danielssons ifrån Elfsborgs Län memorial, angående frihet för allmogen i Kinds Härad, att på landsbygden drifva försäljning af glasvaror. Den 8 Mars 1 834- Från Höglo fl. Rjdderskapet och Adeln. S. D. Öppnades Herrar Electorers Lista lili val af Ledamöter i det af Hans Maj:t Konungen äskade Hemliga Utskott; och befunnos dertill halva blifvit utsedde:
Staten hör bestå Eif-Monderingen, och nödige medel dertill altså på Stat anslås, samt Rntarne åter utgöra hvad i följd af Kneckte Contracterne dem åligger till Soldaternes för. seende nied släpkläder, har någon rubbning icke blifvit yrkad, xnpn deremot i det Reglem*n - Stats-Utskottets Betankandcn, 1499 tariska eller angående verkställigheten af Beklädnaden, äro åtskillige erindringar gjorde, som Utskottet ansett förtjena uppmärksamhet och föranleda till jemnkningar och när nia ie bestäm, mandén i visse omständigheter; Och får derföre Utskottet, på det förslaget till en ny Författning i detta magtpåliggande ämne må blifva fullständigt och i ett sammanhang utfördt, nu ånyo upptaga och föreslå kyad sppi syne* böra fastställas; lto Kongl. Majit och Kronan består årligen, utaf dertill å Stat uppförde medel för styrkan af indeite Infanteriet, efter Prima plan, * :del ?f en Beklädnads värde, efter af Kongl. Krigsoch Kammar-Collegium uppgjord RiksMarkegang, bestående denna Mondering af hufvudbonad, Halsduk, Jacka, Escharpe, Byxor, Stibletier, I/tnnebyxor, ett par Skor, ett par Strumpor och eii Skjorta; hvaremot de för Regements-Mot en np utgående Slitningspenningarne upphöra; Meri då Manskapet cornmenderas till Militaire tjenstgöring, utom Regementets stånd, på längre tid än en månad, erjägger Kronan Slitnings-penningar efter den beräkning 6:te morn’, 1 4812 års Kongl.
Nå ja, när det gäller att naturtroget återge naturbarns vanor och seder, så får man ju inte vara för nogräknad, men nog tycker jag, att en amma som prof på landets rikedom hade varit nog, ty något skönt skådespel erbjöd icke de taflor de upprullade. Där på tribunen höll ungdomen ett fasligt väsen; flera herrskynken slog på trästycken, eller var det grytlock? I så fall var det åtminstone ovanligt omusikaliska grytlock. Musiken var ryslig! På en annan tribun dansade japaneser! Det stod javaneser i tidningarna, men det var väl feltryck, kan jag tro, ty från Java exporteras, så vidt jag vet, bara kaffe. Fasligt ' spinkiga, bruna och magra var karlarna, men ett sätt att slingra och vrida sig hade de, som var riktigt grasjöst, ja mycket vackrare och grasjösare än våra ballettherrskaps krumsprång — och när man beräknar att allt skedde per automati, så var det alldeles förvånansvärdt! De unga kvinnorna var tydligen litet sämre hopkomna, d e; men det är ju så alltid med kvinnor, vare sig de är af vax eller inte, så är det inte så noga med dem. De kunde bara vrida sig ett halft slag de och slå litet med händerna. Men rätt söta var de, fast .så spröda och späda att jag inte riktigt förstår på hvad vis. Men det hör inte hit. Ett hade både män och kvinnor gemensamt; att de sågo fina, tillbakadragna och sorgsna ut. Men deras musik. Gång gång, bång bång, tång tång, häng hång, kång kång, burrrrrrrrrr! pap, pap, pap, bom, bam-bam, b u m - b u m! Ja, presis så lät det, ty jag skref upp det! Nu kom jag till en tredje upphöjning full med barn! Kan man tänka, med barn, små stackare, medelstackare och stora stackare till barn. Var det inte en Guds lycka, att de bara var af vax, eljes hade jag gråtit ögonen ur hufvudet på mig och det tvärt. Barn behöfver ju alltid sol och luft och frihet; mycket mer då de där stackars solmättade, solfödde, soldrickande ungarna!
Dessa ritningar och förslag jemte öfriga ärendet rörande handlingar, skola Rikets Ständers Stats-Utskott tillställas. Kongl. Maj:t förbi ifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen. Datum ut supra. CARL G. Lagerstråle. Kongl. Maj:ls Nåd. Proposition N:o 74. 11 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ar enden, hållet inför Hans Maj: t Hörningen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 6 Februari 1863. Närvar a n d e: Hans Excellens Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld. Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle, föredrog i underdånighet: Kommers-kollegii underdåniga skrifvelse af den 25 November 1862, deruti, jemte eget utlåtande, öfverlemnats dels Styrelsens för den af Svenska Slöjdföreningen i Stockholm inrättade söndagsoch aftonskola till Kongl. Majit ställda underdåniga memorial med de, till följd af nådig befallning af Styrelsens ordförande, Öfversten C. Stål, uppgjorda ritningar, med tillhörande beskrifning, jemte kostnadsförslag och arbetsplan för uppförande å Landtbruks-akademiens tomt vid Mäster Samuelsgatan här i staden af en ny byggnad, afsedd att inrymma såväl berörda slöjdskola, som lokaler för geologiskt museum, för exposition af landtbruksredskap och för allmänna industri-utställningar, dels ock Stockholms stads Magistrats och Borgerskaps Äldstes samt ölver-ståthållare-embetets infordrade yttranden i fråga om bidrag från Stockholms stad för nämnda byggnadsföretag, hvarom Öfver-intendets-embetet, efter det
Beccaria var den förste, som, om äfven mer ledd af sin känsla än af vetenskaplig ifver, gaf en utomordentlig fart åt denna lärogren genom att, sammanföra de idéer och * Anhingarne af ett positivt straffsystem.känslor, som på hans tid voro gängse bland filosoferna och i allmänna opinionen. På grundvalen af dessa doktriner uppstodo åtskilliga skolor inom kriminalrätten. Den förnämsta bland dessa var den klassiska. En annan skola, hvilken hade många anhängare, var den Roederska som höll före, att straffet framför allt borde vara förbättrande. Men ehuru denna skola samlade kring sig många nitiska läijungar i Tyskland, Frankrike och i synnerhet i Spanien, minst i Italien, kunde den dock ej blifva af längre varaktighet såsom sjelfständig skola. Dess grundprincip om den brottsliges förbättring infördes visserligen i de europeiska staternas lagstiftning men förblef allestädes utan frukt: äldre och nyare antropologiska och psykologiska iakttagelser hafva visat, att med hvilket som helst, äfven det mildaste straff-förfarande, och hvilket system man än användt för den brottsliges förbättring, dock alltid finnas förbrytare och dessa mycket talrika, som det är omöjligt eller ytterst svårt att förbättra, derför att deras organiska och psykiska konstitution är abnorm och derför att (enär brottet leder sitt ursprung ej blott från den brottslige individen utan äfven, och till stor del, från hans fysiska och sociala omgifning) endast brottslingens förbättring ej är tillräcklig för att hindra honom från återfall, såvida ej den sfer, hvari han dväljes, förut förbättrats, till den grad detta är möjligt Brottstatistiken ådagalägger detta med full klarhet; den visar att i allmänhet och i hvaije land brottsligheten är stadd i en ständig ökning, enär de straff, som nu användas, ej äro tillräckliga att skydda de rättrådiga inom samhället, utan allt mer bidraga till att förderfva de illvilliga. Detta sakernas tillstånd är till bekymmer för alla, och några yngre idkare af rättsvetenskapen föl lo derför på den idén att tillämpa den positiva metoden i den straffrättsliga vetenskapen, i det de togo till grundval för sina forskningar brottslingen och ej straffet i och för sig.
Skottsberg, t. f. Rektor. — 352 — Utdrag af Protokollet, hållet i Kollegium vid Carlshamns lägre elementarläroverk, den 10 Juni 1859. § 3. Af de till understöd åt mindre bemedlade lärjungar afsedda medel har Kollegium beslutat tilldela 10 R:dr Runt åt hvardera af följande lärjungar; Carl Schalin, Josua Lindahl, Axel Lindahl, Gustaf Moberg och August Löwe. Rätteligen utdraget, intygar. Carlshamn den 13 December 1861. C. A. Skottsberg, t. f. Rektor. Till Högvördige Domkapitlet i Lund. Till åtlydnad af Högvördige Domkapitlets i skrifvelse af den 4:de dennes meddelade befallning, att inkomma med förklaring, rörande den af Rikets Ständers Revisorer i berättelsen angående granskning af statsverkets med flera allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning år 1859, mot Malmö högre elementarläroverks räkenskaper för nämnda år gjorda anmärkning, »att verifikationer för utdelade premier till ett belopp af 360 R:dr 27 öre icke förefinnas», får jag vördsamligeu meddela följande: Af premieoch fattigkassans räkenskap för nämnda år visar sig, att den 10:de Juni åt 21 lärjungar stipendier blifvit utdelade till ett belopp af R:dr 83: — åt stipendiati Malmrosiani tillsammans „ 85: 50. räntor af till medellöse ynglingar donerade kapitaler „ 91: 77. den 21 December, åt 34 lärjungar, stipendier till ett belopp af „ 100: — Summa Runt R:dr 360: 27.
Dito extra ordinarie inkomster och restantier . , 1845 års uttaxerade allmänna bevillning 5,611,000: — 2,092,585: — Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1844 års slut Enligt 4847 och 4848 års riksdags statsreglering: Beräknade ordinarie stats-inkomster, utom indelningarne B:ko R:dr 2,11/,2'10: Dito extra ordinarie inkomster och restantier . 1849 års uttaxerade allmänna bevillning 6,083,000: — 1,962,141: — Påräknade stats-inkomster. 9,755,845 Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1848 års slut Enligt 4850 och 485 4 års riksdags statsreglering: Beräknade ordinarie stats-inkomster, utom indelnin garne B:ko R:dr 2,322,040: Dito extra ordinarie inkomster samt restantier , 6,646,800: 1852 års uttaxerade allmänna bevillning 2,039,106: • Rikets Ständers Banks sedelstock vid 1851 års slut , 22,413,401: Skillnaden mellan de s. k. skilbelopp vid lings-sedlarncs 1848 och 1851 års utgång antages vara betäckt genom ntgifvet och i rörelsen cirkulerande silfvermynt . , 1,343,745: 10,162,351 11,007,946 Ute löpan de Bankooch Riksgälds-sedlar. 19,743,877 26,064,517 __ 23,757,146 12 Hör till Stats-Utskottets Memorial N:o 169. Enligt 1855 och 1854 års riksdags statsreglering: Beräknade ordinarie stats-inkomster, utom indelnin garne B:ko R:dr 2,460,217:
I afseende på sättet , *tt genom lån bestrida dessa utgifter , har jag förut yttrat mig. Jag bar bestridt upptagande af lån och är ännu af samma tanka. Snarare må då anslaget tagas af StaisVerkets inkomster genom Bevillning , än att man skall börja ett iånesystem , Den 6 dugtttfi e. m. sorn ej är af behofvet påkalladt och som är ofördelagtigt, både för det närvarande och för kommande slägten. Herr Strå\e, Nils Vilhelm: Å ena sidan klagar man daröfver , att Delägarne uti CanalBolaget genom af Riksens Ständer vidtagne åtgärder , blifvit inlåckade, att våga sine penningar på ett företag , som sedermera funnits icke giiva den vinst som man påräknat , utan lemna de mest grnndade farhågor för en stor förlust, och å den andra sidan klagar man deröfver, att Staten blifvit inlåckad stt medverka till detta stora arbetes företagande och att derigenom stora opåräknade utgifter uppkommit, hvilka medtagit de allmänna medlen och vållat oreda uti penningeväsendet. För min del tror jag det vara utan ändamål , att nu gå till rätta med hvarandra härom. Hvad som är gjordt kan icke mera andras. Men jag anser det vara vår pligt , att nu söka bota det andra, så vidt sig göra låter och att vikta oss för de misstag , som fordom blifvit begängne. Härtill räknar jag den oklokheten att vilja uppoffra ett högre ändamål, för att vinna ett lägre. Jag har trott, att man först borde göra sig reda der'öre , huruvida man anser Canalens fullbordande vara af den vigt, att allt annat derföre borde uppoffras. Detta har icke varit min tanka. Jag anser, att återförandet af ordning uti Rikets penninge-vässnde bords stå uti främsta rummet och Canalso uti det andra. Kunna de ej båda förenas, Den 6 Aiigu sii e, m, förenäs, så måste det sednare vika. Då mari undersöker hvilka utvägar kunna begagnas för att erhålla medel till Canalens fortsättande, finner man lätt, att om Banken någonsin skall komma i stånd att kunna fullgöra skyldigheten att betala sina skulder, måste Banken få behålla åtminstone någon del af sine inkomster.
» Nej, hvad säger ni » — utropade jag med satirisk ton. » Det har jag aldrig förr vetat. Tack emellertid, nu vet jag hvad jag skall svara, om någon lika artig kavaljer som ni gör mig den äran att fråga efter färgen. » Om hans ögon talade sanning, ville hans händer slita mig i stycken. » Åh, ni vet nog hvad ni skulle ha svarat förutan min hjälp. » Han tackade för dansen och gick samt försökte på annat håll. Där hade han visst bättre tur, ty jag såg, att han af sitt visitkort fabricerade ringar och trädde på damernas fingrar. » » Men betänk, dig Astrid » — sade min vän. — » Då den rätte kommer till dig, gör du då på samma sätt? » » Det vet jag inte. Jag vet ej hvad kärlek är. Jag har ej en aning därom. Då kärleken kommer, skall nog mitt hjärta tala för mig. Och min kärlek skail aldrig väckas af någon sådan som t. ex. kandidat Berg. » » Jag gillar dina åsikter. Men jag har nu varnat dig. Glöm inte varningen! » » Tack för välmeningen. Kommer du och hämtar mig i kväll. Du går väl med till Vinbergs? ». » Ja, klockan sju. » o Då han gått, kände jag mig så besynnerlig. Hans röst darrade så underligt och hans hand skälfde, då han tog afsked af mig. Månne han älskade mig mer än som sin syster! Nej, det var icke möjligt! Bekanta hade ofta häntydt därpå, men jag skrattade åt dem. Han älska mig och jag honom! Nej det var ju omöjligt! Men om han älskade mig. då måste vi skiljas, ty jag ville icke vara älskad så af honom, då jag icke med samma känsla kunde återgälda hansI kväll skulle jag ha visshet. Kl. 7 kom han. Han var glad och munter som vanligt. Jag kunde ingenting upptäcka af nervositeten från i förmiddags. Hos Vinbergs spelade vi, pratade och dansade, men ingenting uppspårade jag. Vi slutade sent med dansen. Han följde mig till porten i det intensivaste regnväder. Han bar mitt paraply och jag sökte rädda min klädning så godt jag kunde. » Vi äro allt bra goda vänner » — sade jag plötsligt. » Javisst, » svarade han gladt.
Skrifvelse, N.o 17 r. 331 alt i nSgon nion, så vidt landets tillgångar medgifva, äfven inom Sverige kunna följa den utveckling, sorn vetenskaperne, under de senare åren, uti andra länder vunnit, tillsättandet af allenast en ny Professor vid hvartdera Universitetet, hvartill E. K. M. Dess Kådiga Proposition inskränkt, icke kan uppfylla nationens rättmätiga fordringar i detta afseende, i synnerhet sorn, hvad serskildt vidkommer de juridiska faculteterne, Universiteten, genom E. K. M:s Nådiga Skrifvelse af den 16 November 1839, föranledd af Rikets Ständers vid föregående Riksdagar yttrade önskningar, fått sig ålagdt, att uti kunskapen om Rikets grundlagar och constitulionella institutioner examinera de ynglingar, som söka inträde i statens tjenst, med öfverlemnande till vederbörande examinatorers eget bedömande, att åt denna undervisningsgren egna så mycken tid, som deras öfriga vidsträckta och angelägna läro-ämnen må kunna medgifva, i följd hvaraf Rikets Ständer, som likväl anse föreläsningar öfver Rikets grundlagar böra för Universitets-Iärarne uttryckligen föreskrifvas, godtfunnit besluta, att, mot vilkor att föreläsningar vid begge Universiteten hädanefter hållas öfver
Yi veta dessutom alla, att just till följe af den utsträckta hemmansklyfning, sorn der finnes, mäste Dalfolket ovillkorligen lefva af arbete i andra provinser, öm man tänker sig att ett dylikt förhållande ägde rum i alla de öfriga provinserna, hvar skulle de då få föda, — hvem skulle då kunna lemna dem arbete? Vi hafva på följderna af en ytterlig jordafsöndring Irlands bedröfliga exempel, der ej det rika England förmår hindra att många af den fattiga arbetande classen dö hungersdöden, när missvext på potates uppkommer. Vi måste väl hemta erfarenhet af deras exempel. Say har sagt, att det ej i ett land finnes mera folk, än sorn der kan födas, och ali man således ej behöfver befara, atl det Den 3 Februari f. m. i5 lian blifva för trångt.” Sismondi har svarat honom derpå ganska enkelt oell lått. alt ”det är obestridligt att i Frankrike under årets lopp det icke lefva t flere människor, än det antal som der funnit föda — men luiru hafva de lifnärt sig? — 1 välstånd eller elände? — Det är frågan.’’ — Sismondi anmärker alt lios enskildta hushåll eller familjer är det icke, taget på kortare eller längre tid, tillgången på föda som bestämmer barnens antal. — En Motitmorency med flera familjer, lian citerar, liar aldrig saknat bröd, och likväl äro dessa slägler föga talrika! derifrån utgår lian och visar, genom tabeller från flera länder, i hvilka folkclasser barnamängden är starkast, och det inträffar just i den dass, som ej kan försörja sig sjelf. Jag vill härvid i edert minne återkalla en fern-årsberötlelse ifrån landsliöfd. i Jönköpings län till sednaste riksdag, hvarest förekommer en beskrifning på ett dit lydande härad och den ordning samt det välstånd under knappa tillgångsår, som der råder, och den trefnad, hvarmed man der lefver. I denna berättelse omförmäles, att, när en husfader fått a a 3 barn, är landseden den, att han, såsom det der kallas, lägger sig på bänken.
Det kan då och då förvridas till den etsande bitterhetens förtviflade hånlöje, det kan mynna ut i rent af förkrossande satiriska salfvor, när det gäller att, som t. ex. i “ Gift “, i professorns förmaningstal till sin son, obarmhertigt svänga ironiens bittert tuktande gissel öfver de mest inbitna, de mest reform värd a fördomar hos många af tidens menniskor, men det kan också — och det är kanske $et märkligaste i våra dagar och Kiel-lands evinnerliga heder — det kan också blifva till ett varmt hjertas manliga, älskvärda munterhet. Tänk blott på den scen, der han visar oss konsul Garman och hans bror legations-sekreteraren röda och ifriga på sina brandskattningståg i Sandsgårds vinkällare, eller den, der han med rent nederländsk komisk kraft för oss målar de värda skepparnas — Worse och Randölf — mid-dagssiesta. Och är det icke märkvärdigt och beundrans-värdt, att den som med sådan elegans och träffsäkerhet kan rikta nålstyng, maliciösa och elaka som sjelfva Gherbuliez ’, också kan brista ut i ett rent * Dickenskt, humoristiskt hjer-.teskratt ?Alla dessa skiftningar funnos nu klara eller också blott in nuce i dessa första noveletter, för hvilkas starka stämningsfullhet och hopträngda koncisa form - Kielland alltjemt visat mycken förkärlek, en kärlek, som låtit honom inflicka sådana äfven i sina romaner och förmått honom att dikta många scener så, att de godt kunnat utgifvas som fristående skisser, en kärlek, som gifvit oss hela den skara små-berät* telser, hvilka kanske företrädesvis skaffat honom imitatörer, hela den följd teckningar, der det är svårt att framhäfva någras förträfflighet för att icke derigenom på samma gång orättvist nedsätta andra.