Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
hela är en vacker, engelsk stad. Talvi. P O Till de unga! att hon fanns till. Då kunde ej allt hans tal om att » spela ut sina kort väl » lugna henne. Därför var det henne en riktig lättnad, när prosten på nyåret lyckades få en hjälppräst — en af dessa konsistorii gamla skjutshästar, som utgått från Augustanasynoden, och som aldrig kunde vänta befordran — och Axel ånyo begaf sig till Upsala för att läsa på sin slutliga examen. Han började då åter skrifva till henne, men hon märkte, att han förvände utanskriften. Han talade om för henne, hur han läste och arbetade för henne, och när hon om aftnarne satt ensam i sin kammare, läste hon om och om igen dessa kära bref och gömde dem på natten under sin hufvudkudde. Han hade det bekymmersamt, den stackars Axel. En gång, när hon fått ett af hans bref, där hon mellan radera kunde läsa, att han befann sig i trångmål, skref hon genast tillbaka och frågade så ödmjukt, om hon ej kunde få hjälpa honom litet. Hon kunde det godt. Hon hade så små behof själf, och människorna voro så snälla mot henne. Han svarade genast, att det kunde aldrig i lifvet komma i fråga, men han slutade med, att kunde hon undvara 25 kronor, skulle de vara kärkomna. Hon skulle bara använda dubbla kuvert och adressera brefvet till hans värdinna. Kerstin kände sig så glad och lycklig att kunna bispringa honom, och vägen till stationen, där hon själf lämnade in brefvet, var henne inte alls lång. Sedan kommo dylika bref med begäran om hennes hjälp ganska ofta. Ibland var det Kerstin omöjligt att genast besvara den så som hon ville, och det grämde henne. Ty det var icke alldeles regelbundet med den lilla lönens utbetalande. Hvad det led, måste Kerstin både den ena och den andra gången göra skolrådets kassör, nämdeman Kristiansson, besök för att få sina femtio kronor i månaden. I början afspisade han henne med skämtsamma undanflykter, men slutligen blef han förargad och efter att ha varit kort och afvisande blef han omsider en gång grof. (Forts.) R. Han från I ännu genomläst » Kamraten » 2 numret och af Idun?
Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts ifrågavide hemställan oförändrad, dels af Frih. af Ugglas, att samma hemställan måtte antagas, med den förändring, att sednare delen deraf komme att lyda sålunda: »I öfrigt skall bolagsmännens aktieteckning medföra förbindelse för dem, att utaf egna medel tillskjuta hvad utöfver det beviljade statsbidraget erfordras för kommunikationsledens fullbordande; börande den behållna årliga trafikinkomsten först, och innan någon utdelning må aktieegarne tillgodokomma, användas till den inbetalning å lånet, som för året bör ega rum; hvaremot, om inkomsterna icke härtill blifva tillräckliga, aktieegarne frikallas från all skyldighet att utöfver det tecknade aktiebeloppet vidkännas någon utgift; egande fullrmge etc. (lika med Utsk:ts förslag)»; och dels slutligen af Gr. Mörner, att Utsk:ts hemställan skulle afslås. Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, hvartill svarades många ja jemte några nej, sedermera propos. på densammas antagande med den förändrade lydelse, Frih. af Ugglas föreslagit, då svaren utföllo med många nej jemte några ja, och vidare propos. på afslag å merberörde hemställan, hvilken propos. besvarades med många nej jemte ett eller annat ja; hvarefter propos. på bifall till Utsk:ts hemställan förnyades samt besvarades med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. Utsk:ts hemställan bifölls. 5:te punkten. Voter:s-propos:n godkändes. G:te punkten. Lades till handlinga me. Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StalsUtslcts den 14 och 16 dennes på bordet lagde Mern. N:o 170, med förslag till sammanjemkning eller voter:s-propos:r, i ani. af 40 Den 17 Oktober.
Dä någon skiljagtigbet i tankarne ännu hos Riddcrskapet och Adeln förmarktes, hemstälde Herr Grefwen och Ordföranden a npo Utffottens t llstyrkanden till bifall; hwartill ropades Nej blandadt med Ja. Grefwe körner pttrade sig att om han blifwit bedragen i den uppgift att de andra tre Standen bifallit förhöjningen, hade han intet att inwända emot hwad beslut man wille taga. Ordföranden gjorde derefter proposition till afflag, hwilken beswarades med Ja samt ett eller annat Nej; hwareftsr Herr Grefwen och Ordföranden pttrade sig, att da de nekande icke till.ka prkat votering, more saken afgjord, och den tillstprkta arfwodes-förhöjningen afflagen. Företogs till afgörande Stats-Utskottets r gärdags-plenum upplästa Memorial, innefattande swar pa de öfrige irenne Riks-Ständens ätcrremister med anmärkningar wid Utskottets betänkande, rörande Kungsgärdarnes förwaltning. Grefwe körner: Utan twifwel lara Ridderffapet och Adeln med nöje hafwa afhört de stal närmare utwicklade, och de anmärkningar ganska skickligt wederlagde, som anga ett ämne öfwer bwilket Riddcrskapet och Adeln redan fastställt sitt beslut. Dä jag således förmodar att Höglofiige Riddcrskapet och Adeln icke drager i betänkande att lemna Utskottets yttrande sitt bifall, är endast min afsigt att fasta Ridderskapcts och Adelns uppmärksamhet pä de twänne nya frågor, som uti detta betänkande förekomma och som egenteligen synes wara de enda Den 16 October. 49Z hwilka hos Ridderstapet och Adeln kunde föranleda titt någon ny öfwerläggning. Den ena angar endast ett förtydligande af Utstottets tanka om Kungsgärdarnes styldighet att hätta Förstärkningsiyanstap, sä att män bör nyttja ordet roteras i stället för det art balla Wargermgsmanftap. Detta kan anses snarare forn en rättelse än som någon förändring t Utskottets förut afgifne yttrande.
R:dr och för hvardera af de, fern Hof-Rätts-posterne 230 R:dr R:ko, emot åtnjutande af hvilka belopp. Ijuspenningarne samt spanmålsberäkning under lönen skulle komma att försvinna; samt att uppå Hof-Rättens stat voro, jemlikt KonglBrefvet den 24 Januari 48IG, uppförde 600 R:dr B:ko till arfvoden för adjungerande ledamöter, men della belopp hade, äfven då arfvode! beräknats lill endast 16 l’:dr 32 sk. B:ko för hvarje månad, funnits otillräckligt. Af sådan anledning, och då del, på sätt Hof-Rälten, uti underdånig skrifvelse den 16 December näsllidne år, redan andragil, syntes nödigt, att adjunktions-arfvodel fördubblades, samt den förändring i IIof-Rällens organisation, hvarigenom divisionernas antal blifvit öka dt, men antalet af ledamöter på hvarje division deremot minskats, i förening dermed, att vice Presidents-embetct vid nuvarande innehafvares afgång komme att indragas, gaf full anledning till del antagande, att Hof-Rätlen framdeles komme i lika stort, om ej större, behof, än hittills, af adjungerade ledamöters biträde, hemställde Hof-Rälten, alt ifrågavarande anslag måtte förhöjas åtminstone till dubbla beloppet af hvad det för närvarande utgör, eller lill 1,200 R:dr B:ko, äfvensom Hof-Rälten i underdånighet tillstyrkte, alt det årliga arfvode af femtio R:dr B:ko lill en läkare, som går Hof-Rätlen tillhanda med upplysningar i medico-Iegala frågor, måtte fortfara; och d) Hof-Rättens öfver Skåne och Blekinge underdåniga' skrifvelse af den 2
Hvad angår frågan om bestämmande af medelpriset för tiden intill nästa Riksdag å spanmålcn under sådane löner, som innehafvarne tillträdt före Stalsregleringen vid 1840—1841 årens Riksdag, och för hvilken spanmål, om och i den mån nämnde medelpris öfverstiger 7 R:dr tunnan, särskild ersättning bör från Allmänna IndragningsStaten vederbörande löneinnehafvare tillkomma, så har, enligt hvad Stals-Kontoret uti dess om Stats-Verkets förvaltning och tillstånd afgifna berättelse upplyst, Riksmarkegångspriset utgjort: för år 1851 7: 28. — » » 1852 8: 41. — .» 1853 8: 22. — eller i medeltal 8 R:dr 14 sk. 4 rst.; och föreslår Kongl. Maj:t alltså, att det pris, hvarefter ofva oberörde ersättning skall utgå, måtte bestämmas till 8 R:dr 14 sk. tunnan. Då, enligt hvad Stats-Kontorct jemväl upplyst, beloppet af den spanmål, som inbegripes under löner och pensioner för äldre, iöre år 1841 utnämnde, embetsoch tjenstemän, utgör 19,000 tunnor, skulle således till omförmälda ersättning erfordras ett ärligt anslag, förslagsvis beräknadt till 25,000 R:dr. Enär, efter iakttagande af de ifrån sednasté Statsreglering inträffade förändringar, Allmänna Indragnings-Staten är beräknad till sammaulagdt omkring R:dr 322,200: Transport R:dr 322,200: 5f> Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. om Statsverket 1853. Transport Ridr 322,200: samt härtill lägges dels det belopp, hvarmed den uti sistnämnde anslagssumma inberäknade spanmålsförhöjning för visso löntagare, uppgående till 3,000
15 §. innefattar samma stadgande, sorn nuvarande 82 med tillägg af den del af 81 § , hvilken synes böra utgöra föremål för en reglementarisk föreskrift af Rikets Ständer. Uti 16 §. äro de i nu gällande 86 och 87 §§. meddelade föreskrifter intagna, med en efter den föreslagna nya Ansvarighets-Lagen lämpad redaction. 17 §. motsvarar den 83 i nuvarande Reglemente. 18 motsvarande 88 och gZ §§. i samma Reglemente, har erhållit en med berörde Ansvarighets-Lag öfverensstämmande lydelse. 19 §. innehåller det i 80 §. af 1835 års Reglemente förekommande stadga tide. Stals-Utslottets Memorial, JV'.o 507. 3 20 och 21 §§. molsvara 91 och g2 §§. i oflaberörde Reglemente. 22 och 23 §§. innehålla några samma Reglementes 89 och 90 §§. motsvarande stadg.nden, med tillägg äfen från Banco-Reglementet hemtad och för ärendenas skyndsamma behandling erforderlig föreskrift. Uti 'i\ §. äro föreskrifter ne uti nu gällande Reglementes 1 13 och Ii4 §§• sammanfattade, samt några ytterligare derstädes saknade bestämmelser tillagda. 25 och 26 §§. innefatta dels nya stadganden^ dels den i nuvarande 56 §■ meddelade föreskrift. 27 §. innehåller samma stadgande, som förra Reglementets 121 §. Uti 28 §. förekommer det Fullmägtige, enligt Utskottets Belänkanden Ntris 386 och 4f)3> meddelade uppdrag, i afseende på tryckningen af Revisorernes Berättelser om Statsoch Riksgälds-vetken.
Utskottets i första punkten afgifna yttrande lades lill handlingarne och den i sednare punkten föreslagna voteringspropositionen godkändes. JVs 133, angående fortfarande understöds beviljande för Riksgälds-kontorets Enkeoch Pupill-kassa. Bifölls. Prot.-Utdrag den 29 Juli 1863. 487 JM 135, i anledning af väckt motion om låneunderstöd för uppförande af en ny kyrka i Åryds socken af Blekinge län. Bifölls. JM 136, i anledning af väckt motion om statsbidrag för uppförande af ett kapell och anskaffande af boställe åt en kapellpredikant för en del af Augerums församling i Blekinge. Bifölls. JM 137, i anledning af väckt motion om låneunderstöd åt Torrskogs församling för fullbordande af dess kyrkobyggnad. Bifölls. Den 29 Juli. Frän Höglofl. Ridderskapet och Adeln. S. D. Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets Memorial, JM 13, i anledning af Riks Ståndens skiljaktiga beslut angående tullbevillningen samt af återremisser uti vissa delar af Bevillnings-Utskottets derom aflåtna Betänkande JM 8, afslogos alla de till Ridderskapet och Adeln gjorda inbjudningarne; godkändes samtliga voteringspropositionerna; biföllos Utskottets hemställanden rörande underrättelserna vid tulltaxan, äfvensom yttrandet angående artiklarne fosfor och metaller; och lades Memorialets öfriga delar till handlingarne. S. D. Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande, JM 134, i anledning af väckt motion om inlösen för Statens räkning af det s. k.
Vid ärendets föredragning tili remiss, liar Jacob Kihlblom från Södermanland anmärkt, att räntegifvarens rätt tili uppsägning borde vara enahanda, som den för ränte tagaren, föreslagna, samt att räntegifvare, som ville leverera räntehö in natura, Borde få gifva sådant tillkänna hos Kronofogden i orten, och icke, såsom nu med kostnad och omväg måste ske, fullgöra denna uppsägning bos Kongl., Majlis Befallningshafvande, hvaremot Anders Johansson, från Upsala Län tillkäunagifvit, att i hans ort vöre i berörde afseende upprättadt ett contract, hvars Bibehållande önskades., Stats-Utskottet, som funnit detta mål tillhöra jemväl Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Ulskottets befallning, har detsamma med sistnämnde Utskott gemensamt i öfvervägande tagit; dervid Utskotten väl, å ena sidan, ansett en lilLbakaflyttning af uppsägningstiden för leverering af räntehö in natura vära för den räntegifvande förmonlig; men som Utskotten, å den andra, icke kunnat undgå finna, att ju en sådan förändring skulle på räntetagarens rätt och fördel inverka; samt tvifvelaktigt kunde vara, om räntetagarne och alla räntegifvarne inom Södermanland uti Mo~ tionairens åsigter och yrkande instämma; hafva Utskotten ej trott sig Böra Motionairens förslag, genom ett o vilkorligt tillstyrkande, understödja. Deremot och då det åsyftade ändamålet synes lämpligast kunna vinnas genom ömsesidiga öfverenskommelse!’ emellan räntegifvarne och räntetagarne, på sätt å vissa andra ställen skall ega rum, hemställa Utskotten, om icke Rikets Ständer ville hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl,. Majit matte anbefalla Dess Befallningshafvande i Södermanland, att söka, genom contracls upprättande emellan räntegifvande och räutetagande, tillvägabringa den förändring i uppsägningstiden för leverering af räntehöet in natura inom nämnde Län, som kan finnas lämplig och med Båda contvahenternes rätt och Bästa öfverensstämmande.
De fortfaranDe tillgoDo* njuta Det högre aföningébcloppet; b^ärvoiD (FillnaDen emellan Den npa och Den gamla ©taten jFall, fåfom bittilB (Fett, utgå af De å «£)uf* n>uD*$itlarne uppFommanDe befparingar. 5:o Silla, unDer £ufn>uD*§itlarne föreFommanDe, utgifter bäfwe *201 till jemna tiotal fammanjemfat och utfört. §• SKeD utöfning af Den rätt Dg i Stegeringé^otmenS 62 od) 64 §.§. är förroaraD, fjafroe <201 pröfroat ©tatsSföerfeté t>cf>of od), efter rotDtagtta bejlut, fjroarigenom 1830 årS fXiföStat i roiga Delar blifroit föränDtaD, fajtftällt SuföStaten för åt 1835 till od) nieD år 1839, dier till Den tiD näfta Statsreglering roiDtager, famt DerroiD bcfämt 3j)ufrouD*§itlarne3 belopp fålunDa: Jrorsta HjufumD-litrln, upptaganDe anjlagen för Äongl. $of< od) SlottfcStaterne, meD en minff* ning feDan ftfla DvifSDag af 3v:Dr 13: 45: 3. 719,250.
Han undergår icke allenast det harda straff Lagen bestämt, utan bcröfwas i och med detsamma all utsigt för framtiden, alla medel till bergning och underhäst Ingen will antaga en salunda wanhedrad manniika i ars tjenst, Krigs,Lagarne neka honom att inga i Mlitairen, och af slägt och anförwanter, som äfwen anse sig genom honom wanhedrade, bemötes han med afsky och föragt. Hans oundwikeliga öde blifwer da , att fortsätta sin brottsliga bana, enär Staten icke ester ager Inrättningar för dest omwändande genom nyttigt arbeteHwem finner icke således, att ett straff, som beröfwar den ofta genom bchoswen, lättsinnighet eller förledande tillfallen föranledde brottslingen att med borgerlig existence, att all omwardnad af mänskligheten eller Staten, ar olämveligt och jemwal wanhedram be för ett upplyst tidehvarf.". "Men Dcn 17 Junik. 70; "Men da jag nu härom wagat yttra mina tankar och således icke kan underlåta den önskan, alt nu stadgade bestraffningssätt för tjufnader matte förändras, anser jag likwal, att delta ändamål icke kan winnås utan en fullkomlig omarbetning af Lagens siere stadganden och öfriga Författningar i ämnet, äswensom att i händelse Lag,Utskottet wid denna Riksdag systelsarte sig med betänkande och förslag i fraga af sa mycken wigt och omfattning, ingen tid wore öfrig för Utskottets genom dageligen fran Standen inkommande kemister ökade göromål. Jag inskränker mig altsa till den wördsamma hemställan, om icke Högloft. Utskottet i sammanhang med det utlåtande som kommer att afgifwas, rörande begärd skärpning af straffet för tjufnader, och hwilket fag ar öfwertygad icke blifwer stridande emot min yttrade mening, kunde hos Riksens Högloft.
Det inom Vällofl. Borgare-Ståndet gjorda Förslag, att Testamenten, vid bevakandet, genast skola fullt charteras, skulle onekligen, om det blefve antaget, medföra den fördel, att vederbörande befriades från all omsorg att efteråt indrifva ifrågavarande afgift; men emedan detta Förslag, å ena sidan, icke är billigtj enär det ganska ofta inträffar, att den, som, i grund af Testamente, gör anspråk på lös och fast Egendom, icke deraf är Innehafvare och stundom aldrig hlifver det, samt, å den andra, icke är verkställbar, dels derföre, alt många Bouppteckningar icke kunna afslutas förr än efter bevaknings-tiden, och dels af den anledning, att Gåfvans belopp ofta är beroende af en utredning, som kan räcka flere år; så bör Utskottet icke tillstyrka hvad sålunda blifvit föreslaget. ■ Pevillnings-Ulskotlets Ettil tände IV,-R 29, 1 p 5. §■ Fullmagter. I fråga om fle af Utskottet föreslagna Grunder och Stadgande!) för Chartering af Fullmagter, hafva flerfaldig» anmärkningar och yrkandea förekommit inom alla Riks-Stånden. E/hot nedsätiningen för Fullmagter ti verklig tjenst, frän 6 till 5 procent, har Herr Dom-Prosten Fellenius anfört, att Charlan borde blifva nedsatt till \ proc. på samma grunder, som Herr Dom-Prosten i sin Reservation framställt; men 2.*ne Ledemöter af Vallöf]. Borgare-Ståndet hafva, under åberopande, den ene af Herr Crons, och Herr .PeierMott af sin egen Reservation, yrkat, det Fullmagter å verklig tjenst borde, såsom förut, beläggas med stämpladt papper till 6 procent af lönen; och äro inom Heder v.
Den kommunala styrelsen uli hvarje stad eller församling förvaltas af en borgmästare och Iva rådmän eller bisittare (échevins). Kommunens myndighet utöfvas af ett genom val utsedt s. k, råd (conseil.) Konungen nämner borgmästaren Allm. Bcsv. och Ekon. Ulsli. Bet. 53 och bisil (arne ibland rådets medlemmar. Den förre kan äfven undantagsvis tagas derutom. I församlingar med en folkmängd af 20,000 personer och derunder, finnas två bisittare, i folkrikare fyra. Kommunalrådet, med inberäkning af borgmästaren och bisittarne, utgöres af 7 ledamöter uti församlingar med mindre än 1,000 innevånare. af 9 i kommuner med folkmängd från 1,000 till 3,000. » 11 » » )) 3,000 » 10,000. » 29 » » » )) 60,000 » 70,000. » 31 » » D )) 70,000 och i deröfver. Då kommunen består af flera afdelningar eller församlingar, bestämmer provinsens ständiga Utskott huru många kommunal-råd böra i förhållande till folkmängden viiljas frän hvar afdelning. I hvarje kommun finnes en sekreterare och en kassaförvaltare. Kommunal-rådens medlemmar väljas för en tid af sex är och ombytas till hälften livart tredje år. Borgmästaren och bisittarne tillsättas jemväl för sex år. Kommunal-rådet sammanträder så ofta kommunens angelägenheter det fordra. Det sammankallas af magistraten (college des bourgmestres et échevins.) Kommunal-rådet må ej fatta beslut med mindre ej Öfver hälften af ledamöterne är tillstädes. Om ett ärende blifvit uppskjutet två gånger i anseende till ledamöternas fåtalighet, må det tredje gången afgöras ehvad flera eller färre äro tillstädes. Borgmästaren, eller den som företräder hans ställe, för ordet i rådet. För beslut fordras absolut majoritet. Vid rösternas likhet är frågan afslagen. Kommunal-rådet behandlar alla sådana frågor, som röra kommunen eller af högre myndighet dit hänskjutas.
Att ett offentligt embetsverk med en vidsträckt sysselsättning har behof af en egen embetslokal, är lika uppenbart, som det äfven är erkändt. Men om det i allmänhet hvarken är nyttigt eller ens är Staten värdigt, att låta sina embetsverk vara underkastade flyttningar, med dessas osäkerhet och alla obehag, är sådant olämpligare i samma mån den embetsverket åtföljande materiel är skrymmande, är dyrbar, måste aktsamt handteras, och af alla dessa skäl är mindre flyttbar. Detta är händelsen med Topografiska korpsens tillhörigheter och Krigsarkivet. För det närvarande har korpsen åt sig upplåtna endast fyra eldrum samt ett hvälfdt rum i Kammar-rättens hus å Riddarholmen I denna lokal förvaras Krigsarkivet med kartor, karlplåtar, bibliothek, instrumenter och öfriga samlingar. Men för korp - Motioner hos Riddcrskapet och Adeln 1865. 253 * sens arbetande personal, för dess officerare, underofficerare, ritare och gravörer har sedan Sr 4 858 en särskild större våning blifvit hyrd S Norrmalm, och pS ett annat ställe lokal för korpsens koppartryckeri. Dess fotografiska apparater, för hvilka förut, genom enskild välvilja, en kostnadsfri lokal uppläts, hafva under en längre tid icke kunnat begagnas, emedan ingen lokal på billiga vilkor kunnat anskaffas. Alla olägenheterna af att icke pS ett ställe hafva korpsens alla arbeten och alla dess materialier samlade, behöfva icke omständligt utvecklas. Kartplåtar och kartor måste oupphörligen skickas mellan Riddarholmen och de båda å Norrmalm belägna lokalerna, befälets vederbörliga uppsigt öfver arbetsdetaljerna göres nästan omöjlig. Meddelandet af råd och upplysningar, så vigtigt vid dessa arbeten, försvåras på det högsta. De ökade kartsamlingarne rymmas icke mera i den trånga åt Krigsarkivet upplåtna lokalen. Chefen för korpsen har derföre så väl till föregående som till denna riksdag hos Regeringen anhållit om dess Proposition till Ständerne om anslag för byggandet af eget hus.
Den värde talaren har isynnerhet framhållit den stora kostnad, som dessa komitéer förorsaka. Eör min del kan jag ej inse, att det behöfver kosta Staten en enda skilling. Här kunde visserligen vara mycket att vidare besvara, men då diskussionen redan är så vidlyftig, så inskränker jag mig till att anhålla om bifall till §:n. Gr. Hamilton: Jag beklagar i sanning, att jag icke kunnat göra mig förstådd vid mitt sista yttrande. Min mening var ingalunda att dessa ifrågav:de komitéer skulle förorsaka Staten några större kostnader, utan endast att man borde afse de utgifter, ett dylikt uppdrag förorsakade för den enskilde. Äfven finnes ett annat skäl hvarföre jag ej vill hafva dessa beredningskomitéer, ett skäl, hvilket visserligen egentligen först nästa § vidrörer, men som jag nu ej kan underlåta att påpeka. Det är nemligen sammansättningen af dessa komitéer. Det är föreskrifvet att K. M:ts Beftde skall utnämna till ordförande antingen kronofogden eller annan dertill lämplig person. Denna ordförandes instruktion ålägger honom att, derest hans mening ej blir gällande, anföra denna sin mening till protokollet, hvarjemte, då rösterna utfalla lika vid en votering, ordföranden har votum decisivum. Det blifver enligt min uppfattning således icke Svenska folket, som beskattar sig, utan i stället K. M:ts Beftde, som beskattar folket. Det är vidare för mig stötande att man bildar en sådan massa komitéer, hvilka alla gå ut på att en längre tid sysselsätta 30 å 40,000 personer hvart tredje år, för att icke nämna allt omak och onödigt besvär man förorsakar samhällsmedlemmarue. Eör min del får jag derföre fortfarande anhålla om afslag å denna §. Maj f. m. 165 Gr. Mörner: I fall upplysningar ang:de hvarje individs ekonomiska ställning, hvilket i ITtsk:ts förslag är antaget, årligen skola lemnäs, lärer ett sådant arbete icke kunna verkställas, utan att en mängd beredningskomitéer dermed sysselsättas.