Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på ordnandet af dessa vapenöfningar på ett för landets försvar tillfredsställande sätt, har jag i mitt afgifna anförande härom framställt de grunder jag ansett till ändamålet ledande och hvilka således torde böra antagas. Under åberopande häraf och då i följd af den föreslagna förlängda och i vissa fall nya vapenöfnings-tiden ökade kostnader måste uppkomma, hvilka i sin helhet skulle, enligt gjord beräkning efter 15 års medelpris, uppgå till 586,713 R:dr R:mt, får jag i underdånighet hemställa, att, jemte det ofvanstående fyra anslagstitlar med de derunder upp Transport R:dr R:mt 465,017: 75. Bil. JW 3 lill Kongl. Maj:ls Nåd. Prop. JYs f, om Statsverket 188G. 148 Transport R:dr R:mt förda anslag sammanföras till en enda, under namn: Indelta Arméens vapenöfningar, den kalkylerade tillökningen 190,349 R:dr 50 öre R:mt måtte i rund summa anvisas med samt att hela anslaget, i anseende till omvexlande portionsoch rations-pris, må blifva ett för slags-anslag. Till denna sednare hemställan hämtar jag anledning jemväl deraf, att nedatinämnde utgifter, som icke heller kunna till viss summa på förhand bestämmas, föreslås att från detta anslag utgå, nemligen: l:o. Den ökade portions—skilling (tobaks—skilling), som skulle, enligt föreslagna grunder, tillfalla Korporaler och vissa af manskapet vid indelta Arméen. 2:o. I visst fall Ökad ersättning åt inqvarteringsgifvare för dagportioner vid indelta Regementenas marcher till och ifrån möten. Härutinnan förekommer, att klagan af sådana inqvarterings-gifvare blifvit hos Eders Kongl. Maj:t förd öfver otillräckligheten af den nu utgående ersättningen 12 sk.
"En Erecutors eller Dornares Utslag kan om det skall »vara fullt godt icke blifwa annat än ett uttryck af det som i alla fall är rätt. Säda. ne Utslag behöfwa derföre ej föregå utmätningar. Borgenären kan pä egen hand med ett par Epecutions Beljenter, utan Gäldenäre s hörande eller wettffap till sig taga hans lösa egen. dom, och äge han dcruti förmons rätt, när utmätningen i öfrigt finnes giltig." Och hwad nytta wäntar »nan sig af den föreslagne Lagen? Jo, Längiflvarens säkerhet betryggas. Gäldenären sättes utur tillfälle att betaga dem denna säkerhet. Men äro wäl desie conslderatio* nek 144- Den 21 April. ner sädane akt de böra komma i beräkning? Bör för att förekomma ett möjeligt misibruk, ett öppet fält lemnäs för hundrade andra? Man mä härwid upprepa att om Borgenären wid Länets gifwande betingat sig denna säkerhet och Läntagaren gifwit lof till Jntekningen, erhäl» les ven genast wid ansökningens ingifwande och stuldcbrefwets uppwisande; de befarade misibru» ken af försäljning emellan ansökningen och be» wiljandet eller andre intekningais mellankomst äro dä ej möjelige. Om de i andre fall inträsfa, har Borgenären derigenom ej förlorat nä» got af hwad ban sig betingat, han har endast icke wunnit en dä ej i fräga satt förmon. Fölgden af den projecterade Lagen wvre den» samma, som om man borttoge alla formaliteter wid utmätning af lös egendom eller kemnade den, som lenare sökt, tillfälle att fä utmätning och företräde framför honom, som förut med sin ansökning inkommit. ConoourS. Stadgan in» nehäller, att om Gäldenär beträdes, att de sista Zo dagarne före CesiionS sökandet hafwa gynnat nägon af Borgenärerne med säkerhet och betalning, stall det anses säsom ett bedrägeri. Denna Lag, hwars nytta man hittills ansett wara ostridig, kommer hädanefter att upphöra.
Jag är således af den mening att ifrägavar. anslag till navigationsskolan i Stockholm bör bibehållas icke blott för alt undvika olägenheterne deraf alt en lucka skulle upkomma i de hittils varande navigationsskole-anstallerna utan äfven med hänsigt till den förlust, som el jest skulle drabba Stockholms stad, som i förlitande på anslagets fortfarande låtit inleda sig i en ganska kostsam byggnad, hvilken för ändamålet icke vidare skulle erfordras. Frih. Bonde, Knut Philip: Hr Rosenblad har yttrat sitt mindre gillande af executorernas beteende i Grosshandlaren Rydbergs testamente ronde dispositionen deraf. För min del tror jag ingen, hvarken Statslltsk. eller R. St. har det minsta att befatta sig med hvad den enskilde mannens testamente innefattar eller icke. Här är fråga om denna navigationsskola är erforderlig, om Staten, i det fallet bör lemna bidrag genom anslag dertill och i det fallet har Hr Gråå redan i sin reservation utvecklat detta likasom Hr von Den 24 April. Troil här midt emot, så att jag icke vidare ämnar vidröra den saken utan blott göra Ståndet upmärksamt på att intet land finnes der det är så nödvändigt att hafva navigationsskolor som i Sverige emedan en K. förordn. af år 1810 fastställer att ingen Svensk undersåte får föra ett fartyg på Transatlantiska hamnar eller ens i Medelhafvet utan att i detta afseende hafva tagit examen. Således är landtmannen bunden vid att endast navigera på 'Norrige, Danmark och Finland. Norrmännen gå derföre in i våra hamnar, taga våra trälaster och exportera dem till Frankrike och England och derigenom tillskyndas honom en stor vinst, hvilken äfven den här närvarande ledamoten af Commerce-colbm bäst kan uplysa. När man nu på ena sidan binder händerna på befolkningen och säger: Ni får icke förtjena Eder föda på ett riktigt lämpligt och ärligt sätt utan att Ni först förskaffat
S. D. Föredrogos och biföllos: l:o Stats-utskottets utlåtande N:o 9, angående staden Marstrands utseende till etablissement för vestra sjöförsvaret; 2:o Samma Utskotts memorial N:o 10, angående det för tryckning af presteståndels protokoll erforderliga papper; 3:o Samma Utskotts utlåtande N:o 13, angående skadestånd åt egare af privilegierade kalkbruk på Gottland för lidne förluster, i följd af medgifven utvidgad frihet att å nämnde ö tillverka kalk; 4:o dito dito N:o 14, i anledning af väckt fråga om ersättning åt kommendanten å Dalarö Skans, öfverste-löjtnanten Cederkrona, för upphörda sporller af pass visering. 5:o KoJistitutions-utskottets memorial N:o 1, angående arfvoden för Utskottets kansli; 6:o Banko-utskottets memorial N:o 4, i afseeade på Utskottets hemställan om bestämmande af grunder för val af Revisorer och Suppleanter, till granskning af Rikets Ständers banko-diskont-verks räkenskaper och förvaltning för innevarande år 1848, och derpåföljande år, intill nästa riksdag; i följd hvaraf, på förr vanligt sätt, genom framdeles utsättande val, Revisorer och Suppleanter skulle utses för granskning af bankodiskont-verkets förvaltning och räkenskaper för nyss omförmälde tid; 7:o Banko-utskottets memorial N:o 5, i fråga om öfverlemnande från Banken till Riksgälds-kontoret af ett belopp, motsvarande Stockholms handelsoch närings-diskonts, banko-diskontens och Malmö låne-kontors reserv-fonder vid 1844 års slut; 8:o Bevi/lnings-utskottets memorial N:o 3, om antagande af två kanslister. 18 Prot.-utdrag den 45 Januari 4858.
Kollegium härhos i underdånighet öfverlemna Koilegii Artilleri-, Fortifikations-, Intendentsoch Aflönings-afdelningars hvar för sig, i dem tillhörande delar, afgifna underdåniga yttranden samt, beträffande den af Revisorerne uti berättelsens 9:de § gjorda, Koilegii räkenskaper i allmänhet rörande, framställning, enligt hvilken, enär det måste anses såsom ett Eevisorernes åliggande att vid granskningen af hvarje Verks räkenskaper kontrollera, huruvida bebållningarne från ett föregående år blifvit till riktiga belopp upptagne, men sådan granskning icke utan svårighet kunde ske. med mindre hvarje särskild redogörelse åtföljdes af behörigen styrkt transsumt af kassa-inventarium, Revisorerne ansett det önskvärdt att sådant blefve iakttaget vid de räkenskaper, hvilka hädanefter afgifvas, underdånigst anföra att. som den behållning, hvilken vid en års-räkenskaps afslutande förefinnes och till en följande års-redogörelse öfverföres, måste vid den förra redogörelsen verificeras, samt för utöfvande af tillförlitlig kontroll derå att behållningen blifvit i den sednare redogörelsen till riktiga belopp inbalanserad, det utan tvifvel är för denna räkenskaps granskare nödigt att sjelf verkställa kollationeringen med den i föregående årets räkenskaper utgående verificerade balansen, hvilket sätt för fullgörande af denna del af ett revisionsarbete är både det säkraste och enklaste, hemställer Kollegium underdånigst, att Rikets Ständers Revisorers underdåniga framställning i denna del icke må till någon åtgärd föranleda. Remissakten bifogas i underdånighet ; och Krigs-kollegium framhärdar med djupaste vördnad, trohet och nit Stormäktigste, Aliernådigste Konung! Stormäktigste, Aliernådigste Konung! Eders Kongl. Maj:ts Underdånigate, tropligtigsté tjenare och undersåter, j. P. LEFRÉN. O. NORDENSVAN. C. F. LAUREN. C. STAL. S. C. NISSER. G. SANDELS. A. W. TOTTIE. Stockholm den 20 December 1860. ,/.
St:s Revisorer icke äga någon i deras iustruclion grundad rätt eller anledn. att begära berättelser om administrationens gäng i ena eller andra fallet, således icke eller huruvida ekeplantorna växa 1, 4 eller 5 turn, huruvida något hinder af jordmån möter denna plantering o. s. v. Ständernes Revisorer hafva med rätta granskat utgifterna, och tillsett att statsmedlen blifvit använde till de ändamål, som dermed varit afsedde, men hvad beträffar ekeplanleringens beskaffenhet och de hinder, som dervid kunna mola, torde allt sådant vara föremål, som alltför mycket skulle upptaga Revisorernas tid under de 3:ne månader, som äro ämnade att användas lill granskande af statsverkets utgifter och inkomster i alla dess särskilda grenar. Som dessutom inslruclionen för Revisorerne icke innehåller något, som kan gifva anledn. till en sådan hemställan, anser jag densamma olämplig, och tillstyrker afslag å detta StalsUtsk:s förslag. Frih. Cederström, Jacob, anhöll att få veta, om det var kändt, huru de öfriga Stånden i fråga om denna § beslutit. II. Ex. Hr Gr. o. Landtm, behagade, i anledn. häraf, tillkännagifva, alt från Högvörd. PresteSt. ankommit prot.utdr., som visade, att derstädes Ulsk:s tillstyrkande i denna § blifvit afslagel, men att från de 2:ue öfriga Stånden ännu icke något prot.utdr. i ämnet till R. o. Ad. inkommit. Frih. Cederström:
Angående den, sedan 1840 års början, till Riksgälds-Contoret influtna Allmänna Bevillning. (Reglementets 113 §.) Efter afdrag af hvad, som, i anseende till oriktig debitering eller för godtgörande af Taxeiingskostnaderne inom Stockholms Stad, måst omedelbart från Riksgäldf-Contoret återbetalas, har, oberäknadt den i Contorets räkenskaper seiskildt upptagna centonal, den till Riksgälds-Contoret levererade eller vid ränteliqvider derstädes innehållna bevillning utgjort: Under år 1840 * . 1 afseende på denna bevillningssummas fördelning för hvarje år, åberopas de härom i Revisorernes Berättelser intagna uppgifter (sid. 7—8 i 1841 års och sid. 12—14 i 1843 års Berättelse). Med tillägg af den Be - 32 Slals-Uiskotlels Memorialj 1V.0 3. vill ning i som, från och med början af sisllidne års 4:de qvartal, till och med sednast förflutna halfår, till Riksgälds-Contoret ingått, men, under iagttagande af ofvan anförda afdrag, visar sig, att Allmänna Bevillningen, hvilken i 1835 års Bevillningsförordning beräknades till 2,301,690 R:dr, oeh i 1841 års enahanda Förordning lill 2,000,000 R:dr, lemtfat följande öfverskott: Angående verkställigheten af de vid sista Riksdag beslutade förändringar i controllerna å Iiortstämpelafgiftens utgörande samt resultaten deraf. (Reglementets 114 §.) Under åberopande af hvad 1843 års Revisionsberättelse, sid. 14, 15, härom innehåller, få Fullmägtige, såsom tillägg lill den derstädes meddelade uppgift å den, efter de nya controliernas införande, till Riksgälds-Contoret influtna Kortstämpelafgift, upplysa, att beloppet häraf utgjort: under år 1843 R:flr 21,652: 42.
Mången af knektarne sänkte redan vapnen och sväfvade mellan tvekan och lydnad. Var hon brottslig eller skuldlös? Om man skulle bryta med alt, trotsa den egensinniges vilja och spränga fjättrarna till undergångens portar för den olyckliga. Men han stod där obeveklig, manande till obrottslig lydnad. Ett drag af trots och samma öde stäkte den egna viljan, det själfviska omdömet. Den olyckliga makan fann också snart, att hennes öde var besegladt. Alla böner förklingade spårlöst. Och midt under den fasa som omgaf henne runno henne i hågen den spöklika gestaltens ord der nere vid insjöstranden: "Tagen er till vara för jungfru Kirsti, hon har redan bragt så mycken ofärd åstad." Ja hon var det som äfven bäddat Elins graf. Hon förmärkte den smilande gestalten lutad till hennes makes sida. Oupphörligt såg hon henne tillhviska den eljes viljestarke, nu fege mannen ett öfvertygelsens ord, som ej förfelade sitt mål. Denna anblick ökade än mer det fasansfulla i det skådespel, som på alla sidor omgaf den olyckliga makan. Nu sågs Olof träda fram till fönsteröppningen, äfven han hade fått sikte på den låga ränksmiderskan, och det spel hon satt i scen vaknade mer och mer till visshet inom honom. Ers nåd, ropade han med af ångest och raseri kväfd stämma, stöt den där uslingen ifrån er sida, hennes djäfvulska planer sluta ej med detta. Håll munnen på dig, du nedrige, mumlade knekthopen nerifrån. Hopa det brott ni är på väg att nu begå ned på den ensamt skyldige, och befria er från ett straff, som evigt skall drabba er! Hans ord möttes af ett sarkastiskt hånlöje. Han fortfor: Låt dina knektar spetsa den mörderskan på sina spjut och sedan slunga henne midt ibland lågornas raseri, ty hon förtjänar det, vid alla hälgon är hon ensam skulden till all den ofärd, du nu är på väg att bereda oskyldiga. Tänk på det som väntar dig, framhväste jungfru Kirsti. Din dag är snart ute.
Jag skulle ock hafwa föga akt tillägga till hwad Friherre östonnerkeim yttrat, om det ej här More fräga huruwida wi böre iagttaga Constitutionens esprit, emot hwilkcn jag alldrig kan frängä att det föreflagne tillägget i detta Moment synes mig stridande, och skulle innefatta ert werkligt iitwidgandc af Reze, rings - Formens stadgande. För öfrigt fär jag den äran anmärka att detta Moment är tydligen asskrifwik af 84 H i RegeringS»Formen, och stär deyutom i fullkomlig öfwerensstämmelse med ConstitutioncnS Lsprit uti 8l §, som hänwisar frägor om ändringar r grundlagen omedelbart till ett Utskott, för att wara resultatet af fleras pröfning, icke af en endas, och sä, lcdeS icke annorlunda än efter fleras godkännande kunna Riksens Ständer underkastas. Herr Rotklieb, dar! krestric: Jag in, stämmer fullkomligt med hwad Herr Grefwe Oe !a Garstie anfört, och kan alldrig finna akt det af Herr Grcfwen projccterade tillägg wid detta Moment kan wara stridande emot Regerings - Formen, hälst bärn dylik fräga endast meddelas Riksens Ständer ast notitiam af Constituiions - Utskottet, och emot RegeringS, Formens tydliga bud, icke kan afgöraS förrän Riksdagen näst efter den, dä frägan blifwit wäckt. Herr levist Ir, Larl ^xel: Efter min oförgripcliga tanka, skulle enligt detta moment rättigheten att wara Lagstiftare fräntagas Ständerna, och tilläggas Constitutions - Utskottet. Hwartill skulle det dl Jena att wi walde ett dylikt Utskott? För min del får j g förbchälla att Riksens Ständer nu och alltid ri>. lie' blifwa Lagstiftande magt.
Wermlands Fält-Jägare-Regemente Svea, Göta och Wendes Artilleri-Regementen, Reservations-anslag Ingeniör-Korpsen (derunder Reservations-anslag till Korpsens praktiska öfningar 5,000 R:dr). ° r r Penningar: Afgår: beräknade kontanta anslaget för den i Sappör-Kompaniets Stat uppförda bröd-span mål, 1,664 kub.-fot 2,636: 67. Oindelt Spanmal (i stället för afdraget å penninge-anslaget): 2 R:dr 107,008: 8. 3,328: — Bröd-korn för Sappör-Kompaniet, 1,664 kub.-fot Kavallerioch Artilleri-hästars remontering och skonin» ~ T Lega för hästar till Artilleriets exercis Fouragering af Artilleriets och värfvade Kavalleriets hästar, Förslags-anslag: Nuvarande beloppet 300,000: — Tillkommer: Förhöjning 50,000: — Mathållning för manskapet vid Garnisons-Regementena (nu Förslags-anslag): Nuvarande beloppet 175,000: Tillkommer: Tillkommer: Tillkommer: För Fortifikations-Afdelningen : Ersättning i följd af öfverlåtelse åt Calmar Domkyrka al vissa jordar och lägenheter, tillhörige fästningen i Calmar 1,650: — f. d. Till S:gr 1,137,328: 89. Indelta Räntorne, enligt 1858 års Riks-Stat anslagne Åkers krutbruk och Husqvarna gevärsfaktori, uteslutas ur nya Staten. Lifoch Släpmunderingar vid Rotehålls-Regementena: Nuvarande anslaget 208,200: — Tillkommer: Förhöjning 23,800: — Inqvarterings-koslnader i Stockholm, Förslags-anslag T ~ Till inqvarteringens ordnande i dito, Reservations-anslag Inqvarterings-kostnader i landsorterne, Förslags-anslag Salpeter-uppköp: Nuvarande anslaget 270,000: — Afgår: nedsättning 160,000:
Borgare-Ståndet: Af Herr Lidbom; hos det Hedervärda B onde-Ståndet: Af Anders Jonsson fran Östergöthland och de respektive Riks-Stånden hafva öfverlemnat dessa motioner med deraf föranledda anföranden till dels Lagdels Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets behandling. Utskotten, som ansett de gjorda framställningarne böra, såsom omfattande samma ämne, i oskiljaktigt sammanhang behandlas, hafva till följe deraf tagit dem under gemensam pröfning och få här till en början redogöra för deras innehåll. Herr Rosenqvist, hvilken med afseende på Judarnes näringsfång ansett det vara en olycka för landet, att de fått hit inflytta, har, till förekommande af den menliga inverkan på landets välstånd, som förmentes kunna blifva en följd af den Judar medgifna rättighet att, med Kongl. Maj:ls tillstånd, köpa fast egendom å landet, föreslagit, att Rikets Ständer måtte besluta, det icke någon Jude hädanefter må tillåtas i Sverige inkomma eller här äga fast egendom efter en tid af 10 är, räknadt från 1840 års början, hvilket rådrum vore för de nu bosatte Judar tillräckligt alt afyttra deras fastigheter. Herr Ribbing, Arvid, har uli sin motion anfört, hurusom under de sednare åren, serdeles år 1838, föreskrifter angående Judarnes rät tigheter och skyldigheter blifvit utfärdade dels utan Rikets Ständers hörande, dels i strid med deras vid föregående Riksdagar uttalade åsigter. En allmän obelåtenhet hade i anledning deraf försports, och det vore nödigt att det felaktiga blefve rättadt. Jemte en kort redogörelse för det hufvudsakliga innehållet af 1782 års Judereglemente och de deruti lid efter annan skedda ändringar, har denne motionär dels framställt den allmänna anmärkning, alt Judarnes rättigheter, som uli nyssnämnde Bih. till R. St. Betänkande>
Denna underdåniga anhållan, hvilken bordt anses såsom beslut i ett ärende, der Rikets Ständer hafva ensamt beslutande rätt, blef likväl idke Den 21 Maji e m. iakttagen, i så måtto, att då de Militäre liksom de Civile Embetsmännen, fnigo sin halfva lön utsatt i spannemål, beräknades denna till ett par Riksdalers lägre pris för de Militäre, ari för de Civile Embetsmännen. I anledning häraf skulle jag, såsörn en enkel och billig utväg till löneförbättring för de penningelöntagande Militäre'Embetsman, som deraf äro i behof, vilja föreslå, att 1815 års Ständers underdåniga anhållan vid denna Riksdag förvandlades lill ett Rikets Ständers bestämda beslut. En enda detaljfråga anhåller jag att härjemte få vidröra. Af StatsUtskottets Utlåtande bar jag funnit, att de så kallade Surnumeräre SubaltérnOfficerare vid fndeldta Cavalleriet i Skåne, hvilka dock alltid varit uppförde på Stat, ännu hafva liela lö- * nen i contant, och icke fått tillgodonjuta Rikets Ständers beslut i8i5, att hälften borde beräknas i spannemål, hvilket ock föranledt den Kongl. Propositionen, omen tillökning i anslaget för desse Officerare. Jag får derföre föreslå, alt ehvad den Kongl. Propositionen i öfrigt bifalles eller afslås, dessa penningelöntagande Officerare må få tillgodonjuta, såsom alla andra, Ständernes Beslut vid 1815 års Riksdag. Herr Ribbing, Arvid: Då jag tillföre ne angående hufvudprinciperne för den föreslagae löneregler ingea vid Arméen så ut - t i86 Den 3i Maji e. m. förligt yttrat mig, att jag nu ej har något att tillägga, vill jag blott korteligen återhämta åtskilligt af hvad jag förut upptagit och besvarat, och deribland den sats, som vi hört i dag här upprepas, att nemligen det af Rikets Ständers egen framställning vid sista Riksdagen skulle vara föranledt, att nu ytterligare tillskott fordras för Armeens Befäl.
Ehuru tiden långt framskridit utbeder jag mig likväl att ännu en stund få laga R. o. Ad:s tålamod i anspråk och anhåller att fä upläsa följande: Härvid ropades åter på propos., men Frih. Creutz fortsatte sitt yttrande medelst upläsning af ett sålydande anförande: Coust.Utsk:s nu ifrågavar:de, sedan sista Riksdag hvilande förslag till representationens ombildning, synes mig antingen upstäldt för att endast genom en half-messyr söka tillfredsställa lidens uttalade fordran på en förändrad National-representation, åt hvilken marn icke ens velat någon framgång, — eller ock uprältadt med den största beräkning till förmån för något särskildt interresse, hvilket, såsom redan med den agiterade vallagen synes ådagalagdt, man ämnät söka genomdrifva genom en skickligt utförd manöver i Riksdagstakliken. Förslaget i sin helhet bär i sitt sköte skenbart demokratiska och aristokratiska elementer, fint sammanställda, som det synes, i afsigt, att vara för båda partierne tillfredsställande och för att förorsaka tvehogsenhet i de båda lägren, antingen man skall gifva sin röst för ett gammalt system eller till fördel för ett obepröfvadt nytt. 1 den ena §:n kallar sig den af förslaget förordade nya representationen för Folkets representanter, och i den andra bibehåller den, huru det än kan stå tillsammans, Bördsprincipen, men för att smickra Folket hvars målsman den framför allt ger sig utseende af att vara, beröfvar den bördsprincipen sin egentliga kraft och styrka, dess sjelfständighet som ligger deruti: att den ej betalas. För min del är jag icke någon stark anhängare af börden såsom ingående princip uti representationen, men under nuvarande omständigheter anser jag bördsprincipen oeftergifligen böra bibehållas sadan den 'dr, emedan den är det enda element, inom representationen der en verklig sjelfständighet kan uttala sig, oberoende af valkommunerne och deras nödiga instruktioner med de bedröfveligheter som med dessa hittills varit oskiljaktiga och näppeligen kunna förebyggas.
Lades til) handlingarne Banco-Utskottets den 24 dennes på bordet lagde Memorial, N;o i65, i anledning at Högvördiga Presle-Ståndets återremiss å Utskottets Memorial, N:o i4P' S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Lagsamt Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottens dels den 3, dels den i4 och dels den i5 dennes på bordet lagde Betänkanden och Utlåtanden, nemligen: IS’:o 56, i anledning af väckta motioner om ändringar af Förfatlningarne, rörande laga försvar och Iösdrifveriet, samt om inrättande af frivilliga arbetshus och tvångs-arbetshus, m. m.; N:o 57, i anledning af väckta motioner, rörande ändringar i nu Trot. TJtdr. d. 28 April iSjf1- gällande Lego-stadga af den ?.3 November j 833; sami begagnande af så kallade Uppehållskort, m. m.; N:o 5g, i anledning af väckt motion om eftergift i vissa fall af Kronans rätt till skatt å Socken-a Ilma noin gar; N:o 61, i anledning af väckte motiouer, rörande förändringar i Expeditions-T axan; J\;;> 62, i anledning af väckta motioner, angående conventioner om Presterskapets löne-inkomster, nr. m.; N:o 63, i andledning af väckt motion, angående Prestegåids-byggnaderna å Gottland; N:o 66, i anledning af åtskilliga inom de respective Riks Stånden väckta motioner, rörande en förbättrad fångvård samt disciplinen inom fängelser och Corrections-inrättningar, ra. m. ; N:o 64, i anlednng af erhållen återremiss å Utskottens Betä d ande, N;o 6, angående väckta frågor om disposition af llärads-allmän .ingarna, deras förvaltning, samt Jäger i-Statens upphörande; N:o 65, i anledning af väckt motion om