Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Resolutionen på allmogens besvär den 29 Juni 1752, angående rättighet för allmogen att till rikets städer få till försäljning afföra den afvel och de varor, dess hemman af sig kasta. Från Ilögv. Preste-Ståndet. S. D. Föredrogos ånyo Konstitutions-Utskottets nedannamnde Memorial: N:o 32, i anledning af återremisser af Memorialet N:o 22, innehållande förslag till ändring af 35 § Regerings-formen. Utskottets i detta Memorial framställda förändrade förslag till ändring af Regeringsformens 35 §, antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, och ansåg Ståndet Memorialet i öfriga delar icke å dess sida påkalla annan åtgärd än att läggas till handlingarne. lN:o 33, med voterings-propositioner, rörande Konstitutions-Utskottets uti Memorialen N:is 12 och 23 afgifna förslag till ändring af 28 § Regerings-formen. De föreslagna voterings-propositionerna godkändes. N:o 34, med voterings-propositioner, rörande Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o 13 afgifna förslag till ändring af 52 § Regerings-formen och 24 § Riksdags ordningen. Ståndet, som ogillade Utskottets Utlåtande, återremitterade Memorialet, med an modan till Utskottet att med förslag till förändrade voterings-propositioner inkomma. N:o 35, med voterings-propositioner i fråga om Konstitutions-Utskottets förslag uti Memorialet N:o 15, till ändring af 39 § i Riksdags-ordningen. Utlåtandet ogillades, och beslöt Ståndet återremittera detta Memorial, med anmodan till Utskottet att inkomma med förslag till förändrade voterings-propositioner. N:o 36, med voterings-propositioner i fråga om Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o 16 väckta förslag till ändring i 69 § Regerings-formen. De föreslagna voterings-propositionerna godkändes.
Alla, alla minnen sedan hon blef gift voro blandade med en underlig, bitter bismak, så att hon helst aldrig ville tänka på gårdagen. Men i morgon! Hvem visste hvad som kunde hända i morgon! De lågo vid en badort, men umgingos icke mycket med badsocieteten. Der funnos några gamla giktsvaga prester och ett stort kotteri Kristianiabor, som höllo ihop vid ständiga chokoladbjudningar, körturer o. s. v. En del utländingar bodde afsides och umgingos icke heller med badsocieteten, och så funnos der några familjer, der en och annan af medlemmarne var hopplöst sjuk och omkring hvars vagn eller hängmatta föräldrar och syskon sutto i stilla resignation. Nina saknade icke sällskapslifvet. Hon och Tofte voro mera tillsammans, än de varit på många år; han läste för henne och promenerade med henne och gjorde endast då och då långa färder ensam upp bland bergen, men kom alltid glad och uppfriskad tillbaka. Nina var dock så van vid, att aldrig solen sken många dagar i rad, och hon såg sig omkring, undrande från hvilken sida det nya ovädret skulle komma, men ännu var horisonten molnfri och lugn. Då och då gjordes det om qvällarna musik i musiksalongen, men det var icke något vidare af värde. Det var egentligen en norsk herre och dam, som hade eröfrat pianot för sina fyrhändiga prestationer, och dessa gingo icke så mycket ut på ett tillfredsställande utöfvande af musiken som snarare att sitta så nära hvarandra som möjligt och i fred få hviska till hvarandra, medan de trampade på pedalen. Så fans der en liten tysk herre, i storrutig sommarkostym, små spetsiga skor och »enkeltjusare», som då och då tog sig ett utbrott på pianot. Han hade stor färdighet och spelade helst saker, som gingo ofantligt fort. Han spelade alltid utantill, med ett öfverlägset, likgiltigt uttryck, reste sig derpå och satte enkeltjusaren i ögat, stack händerna i byxfickorna och gick förbi de nyfikna åhörarne, som tillfälligtvis hade samlat sig i salongen, med en min, som om han ville säga: »Det der var nog kaviar för bönder.»
Men 0111 Utskottens nyss viii G:te §. gjorda hemställan bifalles, komma föreuämnda redactions-förändringar att uteslutas. 3 Art. 12:te och i3:de Enligt de trenne Ofrälse-Ståndens beslut skall /2:te erhålla den vid Betänkandet N:o 6 föreslagna ordalydelse och i3;de §. alldeles utgå. 3alfe Art. if:de. eller nu i3ule Som Borgare-Ståndet härvid gjort den i Utskottens tanka, lämpliga redactioos-förändring, att i stället för orden: ”varder bränn vins-bränning inställd,” det skall beta, "varder brännvins-bränning genom serskildt förbud inställd/’ alltså tillstyrka Utskotten, att densamma nu2 vinna öfriga Riks-Ståndéns bifall. Bertlin.-, Lagoch Oec.-Utsk. Mern. JV.-o 27. 2g 3;dje Art. i5:de eller nu 14:de ff. Under åberopande af Utskottens yttrande vid ofvanstående Gite, ^:de och Side §§., hemställa Utskotten, att det af BorgareStåndet ej mindre än Bonde-Ståndet beslutade tillägget i förevarande '§., näst efter ”stämplad brännvins-panna,” af orden ”eller ” Mäskvärmare” m åt te komma a 11 a l Idel esu tgå. 4 Art. 4:de Art. 1 §•
Den lilla minskningen i statens directa inkomst uti bevilln. deraf skall visserligen hundradefallt, om ej mera, ersättas af den större bevilln., som de härigenom lifvade och förökade näringar skola blifva i tillfälle att utgöra. Jag anhåller om remiss häraf till Bevilln.Utsk., att ofördröjligen med sitt utlåt, härom inkomma. Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Då ej mer än 14 dagar återstå af den tid, som blifvit bestämd för denna långvariga riksdags afslutande, och motionären ej uppgifvit något skäl för motionernas upptagande enligt 56 § Riksd.Ordn., samt dessutom det Stånd, som saken närmast rörer, vägrat remiss å motioner, väckta till samina ändamål, så hemställer jag, om väl R. o. Ad. bör remittera dessa. Gr. Frölich: Om jag ej anfört några skäl för motionernas upptagande, är det derföre ej sagdt, att några sådana icke finnas. Skälet för motionernas upptagande enligt 56 § Riksd.Ordn, är, att fråga under denna riksdag redan varit väckt om utvidgande af Trollhätte slussverk. Beträffande den anmärkn., sorn skulle blott BorgareSt. bafva interesse af canalen, så vederlägger den verkligen sig sjelf. Hr von Troil, Emil: Det finnes få oeconomiska ämen, som för mig äro af högre interesse än fullkomnandet Den 5 Maj. 95 af segelfarten emellan Wenern och hafvet; inen derföre vill jag icke, att dessa motioner nu skola upptagas, då de kunnat väckas för 14 månader sedan, och ingalunda finner jag något skäl dertill derföre, att e^t annat RiksSt. vägrat remiss på motioner af enahanda syftning. Frågan är icke helier af sådan beskaffenhet, att den nödvändigt bör afgöras vid denna riksdag, och Ständerna hafva redan beslutat, hvad de anse nödigt rörtde denna sak.
Voglers, Abbé, Pension; StatsUtskottets betänkande derom, bifall, af Borgareståndet, s. 47. af Bon destin - 377 deståndet, s. dg. af Presteståndet, s. 51. af Adeln, s. 53. Uppbörd, om Skuld till Kronan för; LagUtskotfets betänkande, bif. af .Borgareståndet, III. s. 33. af Bondeståndet, III. s. 18, ' Uppbörden, om aflöning för dem som med, i Städerna hafva befattning; Statsoch BevillningsUtsk. betänkande, bif. af Presteståndet, 580. af Bondeståndet, s. 595. af Adeln,s. 59b. återrem. af Borgareståndet, s. 5<>7- Ytterligare Utlåtande, bif. af Borgareståndet, s. n47. Uppbördsman, om förändrande Straffbestämmelser för i och för förskingring af allmänna medel. LagUtskottets betänkande, bif. af Adeln, s. 32i6. återrem. af Presteståndet, s. 1220. af Borgareståndet, s. 1234. Ytterligare Utlåtande, lagdt till Handlingarne af Presteståndet, III. s. 123. af Bondeståndet, lil. s. 138. af Adeln, lil. s. 150. af Borgareståndet, III. s. 158. Uppbördsskrifvare, om aflöning för, i Norra Orterna; StatsUtskottets betänkande bif. af Bondeståndet, s. H 306. af Adeln, s. 113. af Presteståndet, s. 127. UppbördsStämmor, om upphörande af Bötesansvar för för försummelse från. Se Böter. Uppgifters meddelande, periodiske, öfver BancoVerr kets ställning bif. af Adeln, III. s. 149- ^ PreIX Sami.
Skrifvelse, N:o 83. 7 c) idkar handel, falriksrörelse, handtverk eller annat yrke, derför bevillning till staten blifvit honom under nästföregående äret påförd; eller ock d) är cmbctseller tjensteman med ordinarie syssla eller ständig aflöning, eller från sådan beställning med pensionsrätt afgått; eller ock e) såsom ledamot tillhörer någon af de i hufvudstaden inrättade Kongl, akademier, eller vid universitetsfakultet förvärfvat doktorseller magistergrad. % 9. Delegare i bolag, som är grundadt på aktier, ställda till innehafvaren, tillerkännes i denna egenskap ingen valrätt. Andra bolagsdelegare må, i förhållande till hvarderas styrkta andel i bolagets fasta egendom eller uppskattade årliga inkomst, utöfva valrätt under de vilkor och i den ordning, som för annan fastighetsegare eller näringsidkare äro föreskrifna. § io.
Som någon förändring i meranämnde anslagsbelopp eller förlängning af tiden för dess utgående under sislföiflutna riksdag icke ifrågaställdes, ansågs det i 1841 års reglemente för Riksgälds-kontoi el införda stadgande, angående utbetalningen af samma anslag för j8 j0 och följande år, böra uti nu gällande reglemente bibehållas; hvaremot den äldre föreskriften, i afseende på de för åren i83o till och med i83j) ei lagda rolefrihetsafgifter, blef derur uteslutet såsom redan fullgjord genom ilen i slutet af 184r verkställda utbetalning af ett deremot svarande belopp. Då Rikets Ständer, till understöd för rotebållarne vid ofvanbemälde regemente, anslagit de rotefrihets-afgifter, sorn, intilldess del nya rotejemkningsförslaget blefve faslsläldt, skulle af nyhemmanen inom Westerbottens och Norrbottens Län utgöras, och då, enligt hvad Utskottet inhemta!, denna fastställelse först ge-nom Kongl. Brefvet den p.5 Augusti 1846 blifvit meddelad sunt besagde afgifter jern viii för år 184G äro vederbörande hemmansegare påförda och af dem erlag.la, så synes det anslag, hvarom nu är fråga, i öfverensstämmelse med hvid Rikets Ständer vid dess beviljande förklarade, äfvenledes höra utgå ej allenast för den i Riksgälds-kontoiets nuvarande reglemente bestämda tid, utan ock för åren 1845 och 184G; hvadan Utskottet alltså får tillstyrka, att Riksgäldskontoret måtte få sig ålagdt, alt den för sistnämnde tvenne år belöpande anslagssumma i förut stadgad ordning utbetala, äfvensom att Rikets Ständers beslut härom måtte få fullmäktige 1 Riksgäldskontoret vedei borligen meddelas. Stockh jim den 17 Maj 18.<f8. STOCKHOLM, t il. Sckuitzes Boktryckeri, 18iti. Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 181. 1 N:o 181.
Det blef således för hvar och en synbart, att Ryssarne ansågo sin styrka för liten att göra motstånd emot oss, och att hela landet, som vi så nesligt hade öfvergifvit, nu var öppet för oss, endast vi tågade framåt. Men vårt general-befäl syntes icke hafva någon böjelse att återtaga Finland, hvilket vid denna tidpunkt hade varit lätt, och hvilket så tydligen bevisas af Sandels förhållande; utan vi fingo i sju veckors tid ligga stilla i Kalajoki, der vi blott roade oss. Det såg ut som vi med flit velat lemna Ryssarne tid att hinna få förstärkning. Och sedan vi efter denna långa hvilotid började rycka framåt, och slagit fiendens hufvudstyrka vid Lappo, så behöfde vi en hel månad och tre dagar för att framtåga sju mil. Jag kan derföre ej underlåta, att närmare utveckla hela detta förhållande. Som brigaden en längre tid stadnade i Kalajoki, utan att något företogs eller uträttades, tillåter jag mig att göra ett afbrott i min berättelse, likasom det var ett afbrott i våra krigsföretag, och skall söka fästa uppmärksamheten på det hela och isynnerhet på vårt general-befäls anordningar och företag. Grefve Klingspor yttrar i sin rapport af den 31 Mars, att: sedan den 25 ingen fiende varit synlig på stora vägen, samt ifrån den 15 Mars ingen fiende heller förföljt Savolaks brigaden, utan att de allesamman gått åt Lappo, Ilmola och Storkyro, förmodeligen af brist på lifsmedel och foror. I rapporten den 7 April säger han: att fiendens styrka icke var noga bekant, emedan dess talrika lätta trupper göra, att ingenting kunde genom rekognoseringar erfaras. Allt detta oaktadt fortsattes marschen beständigt norr ut, utan att stadna och undersöka fiendens antal, och utan att veta hvad man flydde för, samt om fienden verkligen var så stark, att man borde draga sig tillbaka. Det var, ringast sagdt, en stor svaghet af vårt general-befäl, att blindt tro hvad Ryssarne utspridde i landet om sin styrka af 30,000 man, isynnerhet som Ryssarnes vanliga sätt att skryta ingalunda var obekant.
Maj fattade nådiga beslut, uppsatt underdånigt förslag tili Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående väckt fråga om förhöjning i anslagen tili manskapets beklädnad vid Svea och Götha Artilleri-regementena; och behagade Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, berörda förslag i nåder gilla och förordna, att, i enlighet dermed, nådig skrifvelse, sådan den finnes detta protokoll vidfogad, skulle till Rikets Ständers Stats-Utskott afgå. Ex protocollo A. Ekman. STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1857. Kongl. Mnj:ls Nådiga Proposition N:o 109. 1 HT:» 109. Ank. lill Exp.-Ulsk. d. 13 Juni 1837, lil. S •. m. KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående antagande af en förordning om verkställighet aj domar och utslag meddelade af Norr sk Rätt och örn del biträde, som i andra ajsecnden bär lemnäs rättskipningen i Norrige; Gijven Stockholms S/oll den 22 Juni 1857. Genom de af Kongl. Maj:l under den 11 September 1818 för Norrige och den 1 Juni 1819 för Sverige utfärdade förordningar hafva föreskrifter blifvit meddelade huru förfaras skall med sådana personers anhållande och tilltalande, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade rikena, men derefter lill det andra afvika. I fråga om verkställighet i Sverige eller Norrige af beslut, meddelade utaf embetsmyndighet i det andra landet, och hvarigenom antingen någon kallas att inställa sig inför embetsmyndigheten eller ock betalning af skuld eller böter blifvit ålagd, saknas deremot stadganden helt och hållet.
Visserligen balanseras sådana öfverförda oliqviderade förskott å andra titlar, men komma, då de återgäldas kassan, att deri upptagas under helt annan titel, än den, hvarunder de blifvit utgifna, och understundom så förblandade med andra medel, att svårligen kan utrönas, när eller till huru stor del förskottet blifvit kassan godtgjordt. Också lemnar tillämpningen af det nya formuläret på 1852 års hufvudböcker ett högst anmärkningsvärdt resultat, ty då för Stockholms Station till oliqviderade förskott vid årets början läggas de, enligt kassaräkningen, under året utgifna, och den deraf uppkomna summan jemföres med det belopp, som till kassan, under titel; ”liqviderade förskott”, influtit, så synes det sorn om cirka 4,70(1 Rdr blifvit ersatta utöfver hvad sorn utgifvits. Går man äter till förskottens konto i hufvudboken, så befinnes det, att omkring 4,500 Rdr vid årets slut ännu voro oliqviderade och derföre balanserades. Vid Carlskrona Station skulle, vid årets slut, enligt kassaräkningen, cirka 65,000 Rdr, men, enligt hufvudboken, endast omkring 27,000 Rdr af utgifna förskott finnas oliqviderade; och likväl är ingendera af dessa balanser den rätta, till följd af vissa förskotts balanse rande under främmande titlar. ”Ersättningsmedel”, ”interimsuppbörd”, ”deponerade”, ”behållna”, ”besparda” och ”föregående års medel”, äro titlar som vid Stationerna användas på högst olika sätt och hvilkas begagnande i oförändradt skick skulle i generella hufvudboken lemna resultater alltför vidt skiljda från dem, som måste sökas. Flera än mera invecklade hinder för det generella bokslutets upprättande i sträng öfverensstämmelse med det nya formuläret skulle kunna anföras. Detta hvilar dessutom på ett alldeles nytt system, hvarmed de gamla förhållandena och ber greppen ej passa in och således mäste omskapas. Med anledning af hvad jag ofvan underdånigst omförmält och med afseende tillika å föreskriften uti 12 § 3 mom. af Kongl.
Utskottet har icke ansett sig tillständigt, ingä i undersökning, och finner icke eller sir Den 22 Aug. 82» för närwarande görligt att utreda, huruwida och i hwad moa, besparing mä äga rum pä de Anslagssummor till i frägawarande behof, Kongl. Maj.ts Nädiga Proposition uppgifwet. Nägon mindskning i den af Kongl. Majit äskade summa 4K7/67Z. R.d. z6. si. 3: rst. till Förswarsanftalterne i och för Hamnstängnin. gen, lärer desiutom föga wara att förwänta. sä wida desie Förswarsanstalter. troligen icke klmna inställas före den i Calculen öfwer kost. naden dertill, suponerade tiden af October mänads flut. Mera anledning skulle Stats. Utskottet anse sig förete, att pä de, till bewakningsanstalterne i Hufwudstaden till en summa af 214.860 R:d. 26. si 2. rst. calculerade kostnader, som, bestigande sig mänadteliqen till 33,640. R.d. A. si. 4. rst. blifwit förflagswis beräknade än. da till äretS flut, en icke obetydlig besparing borde äga rum, i den, af hwarje redlig medborgare högs efterlängtade händelse, att den störda ordningen med försäkrad trygghet för Personer och Egendom snart lyckligen äterställeS. Men ehwad möjlig besparing i de af Kongl. Maj:t för StatSwerket nödige ansedde medel mä kunna winnås, hwilket rätteligen icke förr > än med upphörandet af de orsaker, som haft i följe med sig desie oförutsedde utgifter, kan bestämmaS, anser Statsutskottet icke desi mindre fulla behofwet böra föreses, och Stats. Utskot t-t - 292 Den 22 Aug. tet har derföre pä anskaffandet deraf bordt wa« ra betänkt.
Utskottets Betänkande, XII 1. s i5 — I 18, återrem. af PresteStåndet, IX s 89, I bif. af BondeStåndet, IX s 96, af BorI gareStåndet, IX s io3, af Adeln, IX s 114- Ytterligare Utlåtande, VII 1. s 554—• 558, bif. af PresteStåndet, IX s 41 o, lagdt till Handlingarne af BorgareStåndet, IX s 4r 1 * förskott till kostnader vid Chartae Sigillatte livitstämpling, II s 4^5^ till expenser, II s 436. — från LänsRänterierne oliqviderade, II s 18, 19. StatsContoirets förklaring deröfver, II s 3i, 3a. Förslag till civiloch mililaire-tjenstcr, om stadgande af vissa Föreskrifter, som böra iagttagas vid upprättande af; Ekon. Utskottets Betänkande, Vilis 1467—x47°- io8 Försvarsstyrka, rörande grunderne för inrättandet af Rikets; StatsUtskottets Betänkande, IV 3. s 4*3 — 433, bif. af PresteStåndet, IX. S701, af BorgareStåndet, IX s 704, af BondeStåndets, IX s 7°9- — Verket, om anslag till StatsUtskottets Förslag till VoteringsPropositioner, IV 5. s 80 — 84> gillade af Adeln, IX s 1087, PresteStåndet, IX s 1095, af BorgareStåndets, IX s 1077. • dito dito; Förstärkta StatsUtskottets Anmälan om anstäld Votering, IV 5. s 282 —285, iemnadt lill StatsUtskottet af Adeln, IX s 1158. Förvaltningen af Sjöärenderna föreslagen till indragning af Särsk. Utskottet, XI s 2p3. FörvaltningsChefens myndighet öfver underordnade. Särsk.
IVORDIilSTG, (G. 17767) [242] Stockholm, Lilla Nygatan 23. fr. o. m. n:r 11 t. o. m. n:r 52 eller mer än tre qvartal (Obs! I n:r 11 börjar den längre följetongen, hvadan intet af den samma går bort.) säljes oinb. för I kr. 50 öre, med lösa permar för 2 kr. ung, bättre .A.Ht w i Regeringsgatan är försedd med ett välsorteradt lager af alla slags tricotvaror till lägsta priser. För Herrar: Strumpor, Tröjor, Kalsonger, Normalunderkläder, Ylleskjortor, Maggördlar, Damasker, Knävärmare, Vaniar, Kluddar, Stickade Mansvästar m. m. För Fruntimmer: Stort och välsorteradt lager af Ylleoch Bomullsstrumpor, Undertröjor, Ylleunderlif, Tricotsnörlif, Ylleunderkläder, Simdrägter, Damasker, Knävärmare, Maggördlar, Muddar, Vantar, Yllevästar, Yllekoftor, Yllekjolar, Bomullskjolar, Filtkjolar, Ylledukar, Ylleschalar, Yllekragar, Teatermössor, Silkesschalar, Tricotlif m. fl. artiklar. För Barn: Stort lager af Bomullsoch Yllestrumpor, Barntröjor, Gosströjor, Gosskalsonger, Maggördlar, Damasker, Muddar, Vantar, Barnmössor, Yllevästar och Koftor, Ylleunderbyxor, Barnkjolar, Stickade Gossvästar, Tricotkostymer för Gossar (Byxor säljas särskildt), Flickklädningar af tricot, Krokade Barnklädningar, Sockor m. m. [137] Vasagatan 1 0, Stockholm, snedt emot Centralstationen. [243] l önskar plats i någon bildad familj att vara frun bebjelplig med alla inomhus förefallande göromål, sömnad m. m. Svar torde godhetsfullt adresseras till I. B., Askersund, pöste restante.
Till förmån för inhemska jordbruket har utskottet äfven från 3 till 5 sk. förhöjt utförseltullen å ben, men hvilket jag äfven tillåter mig anse mindre billigt och rättsenligt, emedan den höga tullen för de utfattiga personer, som samla denna vara, nedtrycker priset och hvarigenom äfven en vida mindre insamling föranledes». Häruti förenade sig herrar Sjöstedt, Embring, Gullström, Tauson, Fahlcrantz, Bjuhr och Tjernberg, den sistnämnde utom i fråga om artikeln Porslin. af herr Bjuhr: »Emot majoritetens af bevillnings-utskottet fattade tullbestämmelser för införsel af smör, saltadt kött och ost får jag mig reservera. Utgående från den grundsats, att Sveriges modernäring, jordbruket, genom sin egendomliga kraft utgör för den kunnige, omtänksamme och sparsamme landlbrukarens bergning och bestånd en rik och outtömlig källa, anser jag de nu på jordbruksprodukter fästade lullsatser innebära ett onaturligt och otillbörligt skydd. Den höga tullsatsen frammanar ej den rationelle jordbrukaren, ett prohibitiv-system uti tulllagstiftning har hittills aldrig förmått lyfta jordbruksnäringen till något anseende och flor; dessa segrar tillhöra den stigande upplysningen, den deraf uppblomstrande industrien att utkämpa. Tullreslriktionerna å matförnödenheter föröka endast näringsbekymren inom de fattigare samhällsklasserna, äro proletäriatets befordringsmedel, och återverka tryckande just på det jordbruk, som de skola hägna. Hvad den höga tullen på smör serskildt beträffar, så skall densamma fortfa rande åstadkomma oloflig införsel öfver norra riksgränsen och utöfva sitt demoraliserande inflytande på denna orts innevånare».
— Jag hade ej velat erkänna denna enkla lag; jag hade kastat af mig dess bojor för att vinna oberoende, och jag hade icke erhållit annat än en evig landsflykt. Jag hade trott mig kunna eröfra något mer än det alldagliga, njutningar, okända för den stora massan, och jag fann blott en ungdom utan kärlek, en ålderdom utan tröst, en dö# utan tårar. » Sä kommer lian ihåg sitt gamla hem, sina föräldrar, fadern i sin länstol, modern vid sitt arbetsbord, lyckliga utan att ens begripa eller tro det, oupplösligt förenade af ett helt lifs minnen. » Jag hade varit tvungen att bära bördan af ett ändamålslöst kringflackande lif » — säger han — » och det evigt tärande samvetskvalet öfver ouppfyllda plikter, innan jag kunde begripa deras lycka. » - Feuillet ligger sålunda i konflikt med romantiken. Plikterna och familje-lifvets ro uppställas gentemot romantikens plikttomma egoism. Feuillet ser i äktenskapet källan till ali lycka. Förr hade man sagt med Carnioli i Dalila: » En gift konstnär är icke någon konstnär. Han är make, far, medborgare — allt hvad ni vill — men skalden inom honom är död. När blef väl moralen en sånggudinna? Hvad har du med den att göra? Du är artist, skald, hedning — din moral är konsten — och konsten är djäfvulen! Ditt element är elden! » Feuillet, den korrekte och elegante världsmannen, tror icke på denna gamla romantiska dogm. Ingifvelsen säger han — - har ett helt annat ur-358 octave feuillet. sprung. Den ligger ej i häftiga och nervretande skakningar, i tygellösa passioner, i njutningstörst och sinnlighet. Vanvettet är i intet fall kraft, säger han. Kraft kommer af dygd, lugn, ordning och själfbeherskning. » La contemplation austère et sereine des merveilles de dieu et des misères de l ' homme — voilå 1 ' éternel et 1 ' unique foyer oii s ' allume 1 ' inspiration d ' un poëte, digne de ce nom. » Men i trots af allt detta älskade han passionen.