Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Kyrkoböcker, angående skärpt kontroll vid deras förande m m. 39.;)} Kyrkolagen, om ändring af dess 11 kapitels 9 och 10 §§ i fråga om nattvardens begående före i stället för efter predikan - . _ - 78. >» om ändring af dess 16 kapitels 1 1 § i afseende å oeniga makars inställelse hos domkapitlet lill förmaningars erhållande, se Domkapitlet. Kyrkoplikt, angående densammas undergående i länsfängelser och å fästningar 93. Kyrkostugor, angående rättighet till deras uppförande å kyrko 'Vallarne - _ - 10. Kyrkovaktare, angående deras aflöning, se LikstolV Kamrers rätter, angående indragning deraf - 56 L. Lag, om aktiebolag, se Aktiebolag: „ om uppror oell olofliga folksamlingar, se Uppror. om brott, se Strafflag. „ om straffarbete och fängelsestraff, se Strafflag. „ oin ulri kes vexlar, se Kex lar. „ 0111 notarii publici, se Notarius Publicus. Lagar och författningar, angående revision af äldre dylika, se Revision. Hagmansrätter, angående indragning deraf — 56.' Lagsöknings/nål, inom hvilken tid sådane, när de blifvit af Konungens befallningshafvande tvistiga förklarade, böra till domstol inslämmas, se Utsökningsba/ken. Landtbo, om bestämmande af viss tid, inom hvilken klander må anföras mot syn, som af enskild person hålles med dess landtbo, se Syn. Lardtr anter ier, om bördeskillingars nedsättande derstädes, se Bördeskillingar. Lysning, angående skyldighet för fästehjon att; inom viss lid efter slutad lysning till äktenskap, detsamma genom vigsel fullborda » 3i. Länshäkten, om brottmåls-ransakningars hållande derstädes, se Ransakningar. „ om kyrkopliktens undergående derstädes, se Kyr koplikt: Länsmän, angående beskaffenheten af deras fullmakter 4»'
Då arbetsföretaget afser väg-förbättring, väg-omläggning eller vattenaftappning, bör vederbörande menighet hafvå afgifvit yttrande om företagets lämplighet och nytta. 3:o. Derest hamnoch kanaleller andra likartade afgifter, efter arbetsföretagets fullbordande, skola komma att utaf de trafikerande upptagas, bör taxa härå vara fastställd, så lindrig, sorn skäligen låter sig göra. Sålunda fastställda afgifter få icke förhöjas, med mindre Kongl. Maj:t, på grund af särskildt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, utan böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af redogörelse, som hvart 5:te år till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfverstiger en viss af Kongl. Maj:t fastställd procent utaf de till företaget lemnade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af Kongl. Maj:t likaledes bestämd, andel utaf de afgifter, som uppbäras, till reparations-fond afsättas. SfatsUtskottets Memorial, N:o 157. 21 o. Dä ett arbetes utförande öfverlemna? till stad. menighet, bolag eller enskilde, bör alitid kontrakt derom vara i vederbörlig ordning afslutadt samt af Kongl. Majit i Nåder godkändt. Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde, dels att, i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörande» kontroll, fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att, genom egna tillskott, utgöra hvad som utöfver stats-bidraget kan erfordras. o.
Till Constitutions-Utskottet hafva samtelige Riks-Stånden remitterat den delen af Riksens Ständers Justitige-Ombudsmans Embetsberättelse, som angår meningen af 25 § Regerings-Formen, om hvilken han förmäler fråga hafva uppstått, huruvida den deruti Konungen tillagde höga rättighet att i brottmål göra Nåd borde sålunda förstås, att samma rättighet icke kunde sträckas till eftergift af andra böter än Kronans andel i desamma; en mening, den Justitieombudsmannen uppå anförde skäl och slutledningar anser stridande emot §:ns tydeliga innehåll. Constitutions-Utskottet har vid remissernas emottagande funnit, att Riksens Höglofl. Ständers Justitie-Ombudsman endast anfört sina enskildta tankar i ämnet, utan att yttra någon tvekan om §:ns ordaförstånd eller dervid begära någon åtgärd, och har Constitutions-Utskottet derföre ansett sig ej böra upptaga detta ärende till pröfning, örebro den 28 Julii 1812. På Constitutions-Utskottets vägnar A. G. Mörner. J. A. Tingstadius. Joli. Pet. Sandberg. And. Aberg A:son. G. A. Silverstolpe. Härmed följa ;3 bilagor (A—C). 416 Riksdagen 1812. Bilaga A till Mern. N:o 7. Utdrag af Riksens Ständers Justitice-Ombudsmans Riksdagsberättelse vid Urtima Riksdagen i Orebro 1812. Fråga har uppstått, huruvida 25 § af RegeringsFormen och den deruti Konungen tillagde höga rättighet att i brottmål göra Nåd borde sålunda förstås, att samma rättighet icke kunde sträckas till eftergift af andre böter än Kronans andel i desamma. Förklaring synes då först äga rum, när olika följder kunna dragas af Lagens icke nog bestämdt uttryckta mening; men då dess bokstaf är tydelig och klar, der allmänt vedertagna begrepp om Nåd, brottmål och straff ännu mera stadga begreppen om dess klarhet, der synes föreskriften vara tydelig och verkställbar efter en och samma princip utan behof af förklaring. Af sådan beskaffenhet synes mig innehållet af ifrågavarande § vara.
Uti skrifvelse till Stats-Utskottet af den 16 innevarande månad kafva Herr Grefven ock Landtmarskalken samt Herrar Talmän föreslagit, att aflöningen för Riks-Ståndens ock Utskottens kanslipersonal ock vabtbetjening vid innevarande riksdag måtte kestämmas till följande belopp, nemligen: för Sekreterarne i Riks-Stånden, hvardera, arfvode i månaden R:mt 550: — „ Sekreteraren i Stats-Utskottet, arfvode i månaden « , Sekreterarne i Konstitutions-, Bevillnings-, Banko-, Lag-, All männa Besvärsoch Ekonomisamt Expeditions-Utskotten äfvensom Sekreteraren i Stats-Utskottet för ärenden rörande Riks gäldsverket, hvardera, arfvode i månaden » „ Kamereraren hos Stats-Utskottet, dagtraktamente • Föreståndaren för Expeditions-Utskottets kanslis tryckeriafdel ning, dagtraktamente „ Notarierne i Riks-Stånden, hvardera, dagtraktamente „ Notarierne i Stats-Utskottet, hvardera, dito » „ Notarierne i de öfriga Utskotten utom Expeditions-Utskottet, hvardera, dagtraktamente •» „ Kanslisterne i Riks-Stånden, hvardera, dagtraktamente „ „ Kanslisterne i Stats-Utskottet, hvardera, dito * Kanslisterne i de öfriga Utskotten, utom Expeditions-Utskottet, hvardera, dagtraktamente „ Bih. till K. St.
Balan* till år 1859: I Rikets Ständers Bank innestående depositionsmedel — • 42,412: 42. Summa 124,308: 81. — 184 — Stockholms stads krono-räkenskaper och länens redogörelser. Af länens landsböcker äro de för Upsala, Kronobergs, Blekinge, Hallands, Elfsborgs, Westerbottens och Norrbottens län granskade i Kongl. Kammar-rätten, alla med anmärkningar. Deremot hafva hvarken landsböckerna för rikets öfriga län eller Stockholms stads krono-räkenskaper ännu derstädes undergått revision. Ränteri-redogörelserna för samtlige länen hafva i bemälde embetsverk blifvit granskade, dervid anmärkningar emot en del af dem förekommit. Hos Revisorerne har vid den af dem verkställda granskning af berörda räkenskap någon erinran ej förekommit. Endast i afseende på sjelfva uppställningen anse Revisorerne sig böra instämma i de yttranden, som i nästföregående revisionsberättelse rörande detta ämne förekomma. § 1- Enligt hvad Revisorerne inhemtat och räkenskapen för Östergöthlands län och Gullbergs fögderi utvisar, befanns Krono-fjerdingsmannen J. Pettersson, som på arrendé innehade indragne Öfverste-löjtnants-bostället Kungs-Norrby, år 1847, sedan han derförinnan blifvit försatt i konkurstillstånd, vara skyldig Kongl. Majit och Kronan ett belopp af 4, i 62 Ridr 24 sk. 9 rst banko, hvilken summa såväl i detta som följande årens räkenskaper balanserats såsom oguldne arrende-medel.
Angående dispositionen af S.ats - Vet kets Utgifter hafva Revisorerne förmält, det fö jande omständigheter fästat deras uppmärksamhet nemligen: lto Att, enligt Kongl. Stats Contoirets Memorial Böcker för år 1814 och 18 1 5 utgifterme på 2tdra och 8;de Hufvud - Titlarne öfverstigit l'6o6 Stats-Utsiottens Betiinkanden. Riksens Ssänders anslags-Summor år 1814 med 27,504 R:dr 38 sk. 1 r Hvilka brister eller öfverskjutande utgifter blifvit ersatte af de besparingar å HufvudTitlarne samt Allmänna Indragnings - Staten, görn föregående år uppkommit oell likmätigt Riksens Ständers beslut vid Urtima Riksdagen i Örebro år 1812 , skulle jemte Öfversko!(erne på Stats - Verkets intrader sedan g:de HufvudTituins Summa af too.flOQ R:dr först afgå(t, utaf Kongl. Maj:t i Nåder intill påföjjande Riksdag, disponeras till bestridande af kostnaderne vid Bevärings - Manskapets Beklädnad och Exercerande, med flere Militaire utgifter, hvartill serskildte Medel å Stat då ej anslogos, och hvilka öfverskott och besparingar, i följd deraf blifvit under de sedermera förflulne åren fill och med för år 18x5 ti{l 3dje Hufvud-Tifuln öfverförde. Fran Kongl. Stats - Contoifet hade Revisor rerne erhållit den upplysning, att en sådan från 3:dje Hufvud-Titulns Extra-Qrdinarie tillgång skedd qfverföring till berprde bristers. eR ler öfverskjutande ijtgifters betäckande, hade blifvit grundad deruppå, att då Kongl. Majt \
Jag förutser såsom följd häraf, att vid slulregleringen en så - 200 Den 5 October e. m. dan villervalla skall uppstå, att man då verkligen skulle önska sig kafva afslagit eu eller annan punkt. Jag tyckte mig finna svaren på den framställda propositionen så delade, att jag nödgas anhålla om votering, emedan jag tror detta anslag vara af den natur, alt det åtminstone icke bör medgifvas, annorlunda än genom Ståndets uttryckta pluralitet. I anledning hvaraf Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMar skalken framställde följande volerings-proposition: Den, som bifaller det af StatsUtskottet för Kongl. LifGardet till Häst tillstyrkte anslag af Fem Tusende Åtta Hundrade TrettioFem Riksdaler 35 sk. Banko årligen, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln bifalla det af Kongl. Maj:t i Dess. Nådiga proposition för nämnde Regemente ifrågaställde anslag af Tolf Tusende Sju HundradeEn Riksdaler \o sk. Banko årligen. Hvilken voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs. Voteringen börjades klockan half till 10, och slöts klockan half till ii om af - Den 5 Octo b er e. m. 201 tonen; hvarvid, efter det en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne Lefunnos hafva utfallit, som följer: Ja — 66. Nej — 75. I följd hvaraf, och sedan det Öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bifallit det af Kongl. Maj:t för LifGardet till Häst ifrågastäldte anslag af 12,701 R:dr 4° skBanko årligen. Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betänkanden: Från ConstitutionsUtskottet: Af den 3o sistlidne September: N:o 5r.
Uli dessa ämnen hafva motioner blifvit väckta: inom Högv. Preste-Ståndet, af Herr Contracls-Pi osten Doctor Sandberg, som ansett tillförlitliga upplysningar böra inhemtas om Biskoparnes löners ''verkliga belopp både uti innehafvande jord, åtnjutande räntor, kronotionde, ptaebende-pastorater” m. m. och samma löner 'böra regleras till hvad tjenstemän åtnjuta uti dermed jemförliga befattningar”, samt de derigenom uppkommande besparingar användas lill aflöning för sämre lönade Prester och Skollärare; inom Vällofl. Borgare-Slåndet: af Herr Berglund, som, jemte en framställning om Biskoparnes löneförmoner, föreslagit, att Biskops-Embetena måtte indragas, med undantag af dem uti Upsala och Lund, hvilken indragning dock icke borde verkställas förr än reed de nu varande Bskoparnes afgång; af Herr Winge, som dels anfört, att Stats-samt Allmänna Besvärs-och Ekonomi-Utskotten, uti sitt vid sista Riksdag afgifne betänkande i ofvannämnde ämnen No 21, ansett de då framställda förslag om indragning af Biskops-Embetena vara grundade på så giltiga skäl, att, med afseende derå samt den betydliga inkomst, som genom en sådan indragning för Staten skulle uppkomma, Utskotlen ansett sig böra tillstyrka, att Biskops-Embetena måtte indragas i den mon de efter innehafvarnes afgång blefve lediga, samt att de medel, som derigenom blefve besparade, mätte i Riksgälds-Contoret insättas; och dels förklarat, att han ansåge det bifall, som Borgareoch BondeStånden vid nämnde Riksdag gifvit till berörde betänkande, oaktadt Ridderskapet och Adeln afslagit detsamma samt Preste-Ståndet lagt det ad acta, vara "ett uttryck af den allmänna tankan”, samt inom Hederv. Bonde-Ståndet: af Sven Heurlin från Kronobergs
Drätsel-kommissionen vid hvarje års slut verkställas; dock må, derest densammas belopp före den 16 Januari nästpåföljande år till Riks - 12 gälds-kontoret inkommer; inbetalningen anses vara inom behörig tid verkställd; hvadan, i sådant fall, den, sedan nyssnämnde månads böljan, å kapital-afbetalnings-beloppet ytterligare upplupna ränta eftergifves. §■ 41. I afseende på lyftningen, användandet och återbetalningen af de låneunderstöd, som, till nedbrunna städers återuppbyggande, under sistförlidne eller innevarande riksdag blifvit eller ock hädanefter varda af Rikets Ständer beviljade, komma, intilldess härom kan varda annorlunda förordnadt, följande, <rf Rikets sednast församlade Ständer fastställda, béstämmelser och vilkor, jemte öfriga stadganden, att fortfarande tillämpas: l:o. Den beviljade lånesumman får i Riksgälds-kontoret lyftas af den myndighet, som har förvältningsbestyret med stadens drätsel sig uppdraget, och hvilken myndighet skall ombesörja lånemedlens fördelning emellan vederbörande tomtegare; börande vid denna fördelning iakttagas: att låneunderstöd i allmänhet endast få meddelas åt deni, som uppföra byggnader af sten eller annat icke eld farligt ämne; dock må i orter, der lokala förhållanden påkalla uppförandet af andra byggnader, lån jemväl för sådant ändamål utgifvas; — alt dessa underslöds-belopp icke i något fall få öfverstiga tre Ijerdedelar af brandförsäkrings-summan för stenhus och hälften af försäkringsbeloppet för andra hus; — samt att för öfrigt lånesummorna lämpas efter de nya byggnadernas i kostnadsförslagen beräknade värden och de sökandes större eller mindre behof af dylikt understöd. 2:o. Efter dertill i vederbörlig ordning erhållet uppdrag, skall drätsel-förvaltningen, å stadens vägnar, för hela lånesumman afgifva sin, till Riksgälds-kontoret eller ordres ställda, skuldförbindelse, innefattande de af Rikets Ständer för lånets användande och återbetalning stadgade vilkor.
Majus Nådiga Proposition N:o 72. 0 dessa fartyg eller laster på grund af passerandet genom Sundet eller Bälterne bordt erläggas, oell hvilkas afskaffande blifvit besluladt i föregående paragraf; välförståendes att de argi fler, som sålunda komma att afskafifas, och som följaktligen icke skola kunna uppbäras vare sig i Sundet och Bälterna eller i Danska hamnarne, icke heller må indirekte återinföras genom en för sådant ändamål gjord förhöjning af nuvarande hamneller lull-afgifler, eller genom införandet för samma ändamål af nya sjöfartseller tullafgifter, eller på hvad annat sätt som helst. Art. Hans Maj:t Konungen af Danmark förbinder sig dessutom emot ofvanhemälde Höga kontraherande Magter: l:o alt bibehålla och i bästa skick underhålla alla fyrar och håkar, som nu finnas vid inloppet i eller i grannskapet af Dess hamnar, redder, (loder eller kanaler eller utmed Dess kuster, älvensom de hojar, prickar och sjömärken, som nu finnas och tjena till underlättande af sjöfarten i Kattegat, Sundet och Bälterna; 2:o att, likasom tillförene, i sjöfartens allmänna intresse taga i allvarligt öfvervägande nyttan eller lämpligheten af en förändring al dessa fyrars, båkars, bojars, prickars och sjömärkens läge eller form, eller af ett förökande af deras antal, allt utan att derigenom någon utgift uppkommer för främmande fartyg; 3:o alt, likasom tillförene, vaka öfver lotsväsendet, hvilket det i Kaltegat, Sundet och Bälterne alltid skall stå sjökapilenerne och skepparne fritt att anlita eller icke.
Det gifves icke mera än ett enda naturligt medel till Realisation, och detta är, att skaffa sig en öfverskjutande Production; men alla andra Medel äro artificiella, och derföre naturstridiga, samt bära straffet med sig, just derigenom att de hämma Productionen. Professoren Agardh har, i sitt serskilta votum, ganska rätt, då han säger, att man kan Arithmetiskt reglera Myntet, och med detsamma Oeconomiskt ruinera Landet, Och jag tillägger, med full själs öf - 494 Den i5 April. vertygelse, att Vi kunna så förfara, om Vi lemna Bifall till de båda Betänkander, som Statsoch BancoUtskotten gifvit Oss, det ena i frågan om DiscontPapperen, och det andra det, som nu utgör vårt öfverläggningsiämne.
Det är tvifvelsutan öfverflödigt att anföra de flera olägenheter, som kunna uppstå deraf, att, i en och samma sak , de Rattens Ledamöter, som skola i §a - LagVtskottets Betänkande Nio 8o2:5 ien döma, å serskilde Rättegångsdagar afgifva gina yttranden till Protocollet, utan lärer det vara tillräckligt att fästa uppmärksamheten vid de tvänne omständigheter, Motionai ren vidrört, den ena, att, då parterne äro berättigade att erhålla del af Protocollet, så snart detsamma blifvit i vederbörlig tid oell ordning justeradt, sakens utgång möjligen kari blifva parterne bekant, innan omröstningen ens är slutad, hvilket åter kan föranleda till bemödanden å endera partens sida att tillvägabringa hinder ocb uppehåll i sakens afslutande, samt den andra och väsendtligasie, att ändamålet med Domstols sammansättning af flere Ledamöter, som är, att skiljaktiga åsigter, ej mindre i afseende på sakens beskaffenhet, än rörande lagens tillämpning, må blifva, under Domstolens rådplägning och iunan beslutet fattas, sorgfälligt undersökte, begrundade och med hvarandra jern» förde , genom det enstaka röstandet gär för - loradt. Utskottet finner sig derföre befogadt att till Rikets Ständers pröfning vördsamt framställa följande förslag till förklaring öfver 5;te och filt® §§* i a3:dje Cajutlet Kättegångs-Ralken t S.4’ LegUukoltets Betänkande N:o 80.
Transport R:dr 4,410,316: 32. måttp: tills vidare, så länge regementet förblifver infanteri, befrias ifrån trosspassevolans-afgiften, i likhet med hvad redan egt rum för rusthållarne vid Södra Bohus läns bataljon; men då denna afgift icke ensamt drabbar rusthållen vid Westgötha regemente och något giltigt skäl icke blifvit förebragt, hvarför de företrädesvis borde tillgodonjuta den föreslagna befrielsen, samt, hvad beträffar det åberopade förhållandet med Bohus läns Södra bataljon, rusthållarne dervid, enligt hvad Utskottet inhemtat, på grund af särskild öfverenskommelse med Statsverket, ej allenast icke vidare uppbära de rusthållen tiilagde augmentsräntor, utan äfven till Statsverket erlägga större delen af den i sjelfva rusthållen innestående hemmantalsräntan, som annars, likasom augmentsräntorne, är rusthållen anslagen till hjelp i rustningen, anser Utskottet ifrågavarande motion icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. Trosspassevolans-afgiften beräknades vid sista Statsregleringen till 17,680 R:dr och torde jemväl nu, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t föreslagit, böra bibehållas vid samma belopp, som således utföres 17,680: — 20:o. Båtsmansvakans-afgiften, utförd vid sista Statsregleringen till 32,000 R:dr, bar åren 1847— 1851 i medeltal årligen uppgått till 36,770 R:dr, hvadan den nu kan beräknas till '. 36,000: — 21:o. Krutoch Salpeter-försä/jnings-medel, beräknades vid sista Statsregleringen till 105,000 R:dr och hafva uppgått:
Enda sättet att hindra honom från att så spela sig “till helvetet“, är, att någon går fram och afskär alla strängarne på fiolen. Ännu finnas spelmän, som föregifva sig ha lärt af Näcken. Gården Näckaryd i Småland, ej långt från Wetterns strand, skall ha sitt namn deraf, att sådana lärda spelmän bott der sedan urminnes tider. Sist lefde der fyra bröder, som voro eftersökta vida omkring för sitt spel. Deras farfader säges först ha spelat “Näckens polska“. Det är då Näcken bor under broar eller i strömmar som han kallas Strömkarlen. Denne spelar alltid fiol, och då någon spelman spelar med vissa starka och kraftfulla drag, heter det: “Han spelar med strömkarla-tag“. För sjömän visar han sig såsom en gammal man, sittande på klippor och skär och vridande vatten ur sitt gröna skägg. Sådan syn säges båda storm och oväder. Gungad med guldharpa i hand på den stilla flodens vågor, synes han som en ung gosse med röd mössa och kring skuldrorna gult, i lockar fallande hår. Under tiden berättas han hafva blifvit sedd på stränderna i skapnad af en vacker häst, men med bakåt vända hofvar. Så är en sägen, att en gång drängarne vid en gård funnit honom och lagt honom betsel i munnen. Derefter harfvade de med honom gårdens hela gärde och hade kunnat än mer begagna honom; men då han skulle vattnas, ville han icke dricka förrän drängen tog betslet utaf, men i en blink förvandlades han till en fisk och försvann i floden. Vill någon utan fara för Näckens svek bada i sjön, må han först kasta stål i vattnet, nedhugga en knif vid stranden eller sätta en nål i ett säf. Det kallas att binda Näcken. Bland de allmännaste och mest utmärkande historier om Näcken är följande: En prest red en aftonstund öfver en bro och hörde, då han kom deröfver, toner af det ljufligaste strängaspel. Han vände sig om och såg en ung man, till midjan naken, öfver flodytan, med en röd mössa och gula, kring skuldrorna hängande lockar samt en guldharpa i handen. Han märkte att det var Näcken och tilltalade honom i sitt nit: “Hvad är det att du så gladligen slår din harpa?
Ränta på 28 a 9 g års betalnings-tid^j dels utvisa dessa handlingar att, som alla Bariquens till inlåning disponible» tillgångar, redan hade blifvit af Rikets Ständer begagnade, när detta ytterligare Lane-biträde beviljades, sådane Fonder derföre medtogos, hvilka till största delen voro ämnade att förstärka Banquens redbara Fond, och för öfrigt att användas i Banco Disconiens rörelse; så att, i och genom sjelfva beviljandet häraf, betydliga fördelar och påiäknade större inkomster i annan väg, gingo för Banquen och det allmänna förlorade. Nedsättning af den stadgade Räntan kan Banco* Utskottet följaktligen ej under någon synpunct anse billig och lämplig. Hvad deremot beträffar grunderne för Capidalets återbetalning, hvilka det blifvit till nu varande Rikets Ständer öfverlemnadt att bestämma, under förbehåll, att högst En Tiondedel af primitiva Capital-skulden, årligen må kunna af Staden fordras; så enär, såsom äfven af Rikets Sanders Revisorer i 5 §• 2 Ahl. af 18ao års Berättelse blifvit anmärkt, den för Götheborgs Stads Lån till Banquen afgifne skuldförbindelse, ehuru Banco~TJts\otttis Betiiniandéri. t 3? enlig med Rikets Ständers vid förra Riksdagen gifne föreskrifter, efter Utskottets öfvertygelse icke innefattar nog säkerhet för Banquen, samt de för samma