Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr von Hohenhausen: Jag instämmer visserligen med den siste värde talaren om behofvet deraf, att platserne, som blifva ledige i Utskott, ersättas genom Suppleanter; men jag tror att det bör inskränkas endast till sådane platser, som blifva ledige genom det någon Ledamot med permission reser fi’ån Riksdagsorten på någon korrt tid, men ej till de platser, sorn blifva ledige genom Ledamöter, hvilka lemna Riksdagen på längre tid med eller titan tillstånd, då nya val bora ske, och annu mindre vid de tillfällen, dä någqn ordinarie Ledamot af förfall är hindrad för tillfället att sig i Utskottet inställa. Om arbetet inom Utskotten skall med alfvar och kraft fortgå, så är det angeläget, att Ledamöterne icke för ofta ombytas; och derföre anser jag, att, då någon ledighet inträffar, och nödvändigheten fordrar, att Utskottets Ledamöter skola vara fulltalige, det är bättre att Electorerne träda tillsammans, och utvälja den eller de Ledamöter, sorn felas. Enär det sätt, hvarpå de öfrige Stånden i detta afseende brukat besätta ledige platser, blifvit ansedt som missbruk, och i synnerhet af Ridderskapet och Adeln klandradt, så kari jag ej neka dertill, att jag tycker det är besynnerligt, att vi sjelfva skola vidtaga samma åtgärder, som vi klandra begagnas af de andra Stånden. Jag anhåller derföre om bifall å Utskottets förslag. Grefve Cronhjelm: Jag är af den tan - Den g November. 35/ lian att Ridderskapet och Adeln hör begagna detta tillfälle, och stadga något om Suppleanters väljande, men ej så inskränkt, som den siste värde talaren yrkat, eller endast vid de tillfällen då de ordinarie Ledamöterne äga tillstånd att vara, frånvarande, utan äfven då Ledamöter äro af laga förfall hindrade alt tillstädes komma. Herr von Hartmansdorff:
Sundhets-kollegium till vederbörande läkare utlemnade förskotter till reseoch traktaments-kostnader funnits oredovisade, desamma likväl icke blifvit såsom sådana i balanserna intagna, af hvilken anledning Revisorerne yrkade, att ett särskildt förskotts-kontö i räkenskaperna måtte uppläggas. Uti häröfver afgifven förklaring tillkännagaf bemälte Kollegium att, till vinnande af mera i ögonen fallande kontroll i redovisningen derför, vederbörande erhållit befallning att för framtiden vid hufvudboken foga en dylik förteckning å dessa förskott, hvarigenom Kollegium ansåg det åsyftade ändamålet vunnet utan särskildt konto. En sådan förteckning finnes också, på sätt i föregående §. omförmäles, bifogad de räkenskaper, som utgjort föremål för nu församlade Revisorers granskning. Genom denna åtgärd är likväl icke, enligt Revisorernes åsigt, det afsedda ändamålet uppnådt, enär de i förteckningen upptagna förskotts-summor ej återfinnas i balansen, der nödvändigt alla tillgångar måste vara synliga, så vidt fullständig kännedom om verkets ställning samt behörig kontroll skall kunna vinnas. Af dess räkenskaper, hvilka för båda revisions-åren blifvit granskade i Kongl. Kammarrätten utan anmärkning, inhemtas följande förhållande: §• 3. Säkerhetsbandlingarne äro inventerade och befunna i god ordning. Veterinär-inrättningen i Skara. Debet. Balans från föregående året: Från den 25 Mars 1852 till samma dag 1853. Från den 25 Mars 1853 till samma dag 1854. Credit. Balans till påföljande äret: Summa 12,217: — 2. 12,086: 16. 6. §• i Eevisorerne, som icke kunnat undgå att fästa sin uppmärksamhet vid det allmänt kända förhållande, att Föreståndaren för den, genom enskild donation, stiftade Veterinärinrättningen i Skara, under en följd af år, tillika varit tillförordnad Föreståndare för Veterinär-inrättningen i Stockholm, der han största delen af året sig uppehåller, hafva ansett sig böra taga närmare kännedom af de handlingar, som röra en ny föreslagen reglering af veterinär-undervisningen samt förvaltningen af de för veterinär-läkares bildande i riket befintliga liiro-anstalter.
Friherre af Nordin. Schwan. Grefve af Ugglas. Hof-Cancelleren von Schulzenheim. Stats-Secreleraren Skogman. 22 Bil. till K. M. Nådig* Propos. N.o. 3jL Sedan Hans Excellence Hr Grefve Ho-. senblad afträdt, uppläste Stats-Secreteraren i underdånighet till justering ett af honora, uppsatt förslag till Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständers Stats-Utskott, angående fortfarande Lone-ersätt-, ning till Herr Grefve Rosenblad samt VicePresidenten af Wåhlbergsåsom Ledamöter i f. d. General-Tull-Directionen; hvar-, om Nådigt beslut blifvit fattadt i sammanhang med frågan om Tull-Verkets nya organisation. Enligt tillstyrkande af Stats-Rådets öfrige Ledamöter, af hvilka Friherre af Nordinj Stats-Rådet Schwan och Grefve af Ugglas anmälte, det de icke deltagit i nyssnämnda beslut, om hvars expedierande nu endast vore Råga, täcktes Kongl. Maj:t i Nåder gilla detta förslag, sådant det finnes Protocollet bilagdt, och Kongl. Maj:t befallte, att Dess Nådiga Proposition till Stats-Utskottet skulle,i öfverensstämmelse dermed, under denna dag expedieras. Ex Protocollo A. F. Normelin. STOCKHOLM, tryckt i Ecksteihska Tryckeriet, 1829. Kongl. Maj.ts Nådiga Propos. N:o 35. t KONGL. MALTS Nådiga Skrifvelse till Rikets Stättder j orri valet af ett Hemligt Utskott, Gifven Stockholms Slolt den 6 I öfverensstämmelse med 54 § Regerings-Formen och 28 § Riksdags-Ordningen, askar Kongl. Majit af Rikets Ständer, att de utvälja det Hemliga Utskott, om hvars sammankallande Kongl. Majit, i Sitt Tal vid Riksdagens öppnande, gaf Rikets Ständer Sin afsigt tillkänna. Kongl.
De 10,000,000:ne påminner mig, om någon t. ex. skulle såga, att den och den luisfadrcn som för sitt hus och sin familjs upfostran depenserar 6,000 ridtårligen och då någon annan, sora hörde detta, skulle yttra ali del var förskräckligt alt den mannen depenserade en så stor summa som 240,000 r:dr. Han glömde likvisst tillägga alt det var pä 40 är. Nu är frågan om alt Svea Rikes Ständer skola lemna sin garanti för en summa af 250,000 årligen under loppet af 40 år lill den projekterade jernvägen, amorteringen inbegripen. Denna summa är väl icke så oerhörd då vi nyligen anslagit 500,000 r:dr på 3 år alt utgå med 166,666 r:dr32sk. för hvarje är lill vägars omläggning. Skillnaden emellan dessa 460 Den 27 Augusti e. m. båda summor synes mig icke så serdeles stor då man jemför de båda företagens relativt olika fördelar. Skulle Sverige förlora liela denna summa af 250,000 r:dr så vore det visst mycket, men jag kan icke, ulan alt derföre hysa några sanguiniska förhoppningar, någonsin tro att förlusten kan blifva sådan. Möjligtvis kan Staten förlora en stor del af den gaianlerade summan för do förslå åren, men äfven om den det gör, så kommer pä den indirekta vägen oändligen många fördelar alt tillfalla landet, genom de penningesummor som spridas i en stor del af det inedlersta Sverige, del derigenom grundade välstånd, exporternas skyndsamma befordrande, industriens utveckling, jordvärdenas stegring, aibelsskicklighelen (man må draga sig lill minnes Götha kanals verkningar) lättheten att sedermera måhända mindre dyrt anlägga sidobanorne samt i den enligt min tanke icke obetydliga omständighet att man har en mängd fattiga proletärer och mindre bemedladt arbetsfolk ali hänvisa pä eli för fäderneslandet producerande arbete. I missvexl-år erbjuder en särlan lättad kommunikation gynnsamma tillfällen alt föra spannemålsqvanliteler från den ena provinsen lill den andra.
Han lär barnet att förakta sin mor, den listiga bedragerskan, och hysa medömkan med sin far, den stackars token, som har låtit draga sig vid näsan. Och hela den sjelfbiografiska barndomshistorien är en jämmerlig klagan öfver barnets förtryck under föräldratyranniet och en uppmaning till uppror mot detta tyranni. Den trettiosjuårige sjelfbiografen, sjelf far sedan flere år tillbaka, harmas ännu öfver att han som elfvaåring af sin fader skickades att »gå ärenden, såsom att hemta tidningar och aflemna post, hvilket han ansåg som ingrepp i sina personliga rättigheter och alltid gjorde med missnöje.» Jag har redogjort för det hufvudsakliga innehållet i Strindbergslitteraturen, mest genom att låta författaren tala med egna ord. Derigenom får man den riktigaste föreställning om denna litteratur. Och detta är för mitt ändamål hufvudsaken. För att vara så litet vidlyftig som möjligt, har jag citerat Strindberg sjelf, »mästaren». Det finns också arbeten af hans lärgossar, som kunna tillerkännas äran att sättas i paritet med den af mig citerade litteraturen, t. ex. hr af Geijerstams »Erik Grane», ehuru denna »Upsalaroman» är vida mera städad och mer psykologiskt sann, än de flesta af hr Strindbergs skildringar ur verkligheten. Men tendensen tycks vara densamma. Jag sade, att jag redogjort för det hufvudsakliga innehållet i Strindbergslitteraturen. Der står naturligtvis också åtskilligt annat att läsa. Men det enda positiva innehållet i denna litteratur, det enda, som der klart och bestämdt uppställes såsom målet, det är den »reformation» af samhället, dess lagar och åskådning, som i korthet kan uttryckas så: fullkomlig frihet i könsumgänget, som börjar, när könsdriften vaknar, en frihet utan andra ansvar och pligter än att tillgodose sin egen fördel. Att hvar och en, om han vill och så länge han vill, skall få bilda familj, hör naturligtvis också till denna frihet. Deremot tycks han icke dit vilja hänföra s. k. onaturlig otukt mellan menniskor och djur eller mellan menniskor af samma kön.
För öfrigt förenar jag mig med hvad Herr Cederskjöld yttrat, i anledning af Friherre Cederströms tolkning utaf 44 §. Riksdags-Ordningen, hvilken tolkning jag ej tror godkännes af Ridderskapet och Adeln. Att såsom Friherre Cederström påstått, Utskotten först innom g dagar sedan Målen blifvit hos dem uppläste och granskade, samt befinnas icke kunna till pröfning företagas , böra med yttranden derom till Riks-Stånden inkomma, vöre ungefärligen detsamma, som om en Part hvilken blifvit ålagd att öfver till honom remitterade Handlingar innom g dagar förklara sig, ej behöft göra det förr än 8 dagar efter det han behagat läsa Handlingarne i Målet, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg .Statsoch Oeconomi® Utskottens ifrågavarande Memorial böra, i anledning af de derRidd. och Ad. Fröt, V B, 2 Afd, 15, X 6, Den ei April, vid gjorde anmärkningar, till Utskotten åter* remitteras, med anmodan att, vid återremis®ens besvarande tillika upplysa hvarföre Utskotten icke innom den i 44 §. Riksdags-Ordringen stadgade tid till Riks-Stånden afgifvit ifrågavarande Memorial. Bifölls. Föredrogs å nyo Stats - Utskottets den y dennes afgifne, samt den lii samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 16 sistledne Februarii meddeldte Förslag till beräkning af Inkomst-Tittlarne uti näst upprättande Riks-Stat. Friherre Staél von Holstein, Corfitz Ludvig: Af detta Stats Utskottets Betänkande vitsordas hvad jag förut har yttrat, att den beräkning, Stats-Utskottet gör af Statens Inkomster, är en ren miss-calcul. Den kail i sig sjelf icke vara annat, då den måste beräknas på höft; men i sådant fall är det bärtre beräkna för högt än för lågt.
Den stora sociala frågan, hvaraf kvinnofrågan utgör en så viktig del, har i vårt land ändtligen framryckt så långt att man tillerkänt kvinnan åtminstone rått till arbete äfven inom flere verksamhetsgrenar på den lärda banan, en rätt som svenska kvinnor i ganska vidsträckt omfattning synas vilja begagna sig af. Hvad särskildt vidkommer läkarebanan, så hafva, som bekant, på de senare åren icke så få svenska kvinnor börjat förbereda sig för densamma. A f dessa hafva redan tvänne aflagt vackra läkareexamina och börjat praktisera som läkare. Härigenom har ådagalagts, att kvinnan är i stånd att med heder passera de svåraste lärdomsgrader, som förekomma inom det moderna vetenskapliga bildningsväsendets områ- de, — ty att den svenska läkaregraden förutsätter en likaså allsidig och grundlig vetenskaplig bildning som någon annan lärdomsgrad vare sig i vårt land eller i utlandet, lär väl näppeligen kunna förnekas. En af dessa tvänne kvinnliga läkare har som bekant redan praktiserat i omkring 8 år och därunder ådagalagt, att den svenska kvinnan förmår att som praktiserande läkare skapa sig ett aktadt namn. Den andra i ordningen, hvilken jämförelsevis nyligen börjat sin praktik, åtnjuter likaledes godt anseende. Den yngsta och tredje i ordningen, doktor Maria Folkeson, hvilken i dagarne börjat utöfva läkareyrket här i hufvudstaden, är född den 4 mars 1863 i Helgesta, Stora Mellösa socken af Örebro län. Dotter till riksdagsmannen Folke Andersson, sedan nära tjugu år en framstående och aktad ledamot af riksdagens andra kammare, och hans maka Charlotta Johansson, båda lika allmänt kända och aktade för sin varma, oskrymtade gudsfruktan som för sin begåfning och duglighet, erhöll hon i föräldrahemmet en allvarlig och praktisk uppfostran. Drifven af törst efter vetande började hon redan i hemmet att, med tillfälligt biträde af en i grannskapet boende guvervant, studera språk och andra elementära ämnen. Slutligen gåfvo föräldrarna efter för hennes enträgna åstundan att beträda studiebanan. Ar 1879 ingick hon i fröken Eklunds i Örebro » elementarskola för flickor », där hon studerade i 2 år och genomgick de tvänne högsta klasserna. Ef
— I titelpartiet firade fru Östberg åter en teatern, äro ägnade att framkalla stormande munfrån Marguerite. Hon var så olik andra unga triumf; något så utsökt i sångkonst får man här terhet, kan ej förnekas. Främst af alla förtjänar flickor han sett i Paris. Ja, hon var just idealet endast höra af henne. Fru Almati-Bundberg är hr Gust. Bergström loford för det genomförträffför en hustru. Och dock — kunde han svika ju rätt bra som Amneris; partiet utföres dock liga sätt, på hvilket han här gör en verkligen ny sin moders förväntningar? Med en nervös oro, bättre i såväl vokalt som dramatiskt hänseende » komisk gubbe » till de många lustigheter i denna så olik hans vanliga lugn, började han att gå af fru Linden. Hrr Sellergren och Söderman voro genre, han tidigare skapat. Med nöje konstatera fram och tillbaka i rummet. lian måste snart förträffligt på sin plats som de båda konungarne. vi ock den afsevärda utveckling i lifligt och begå upp till sin principal för att säga honom och hagligt spelsätt, hvarmed fröken Ohlsson öfverPå torsdagen gafs för första gången under spelåret raskade; går hon vidare framåt på det sättet, hans dotter farväl, men innan dess måste han Delibes ' melodiösa och anslående opera » Lakmé ». kan det blifva något verkligt framstående af den komma till själfbehärskning och afgörelse. Hans Titelpartiet återgafs äfven nu af fröken Petrini, unga skådespelerskan. Fröken Lindzén var lustig uppassare inkom i detsamma med ett bref. De hvilken som bekant här kreerade detsamma och nog i en tjufpojksroll, och fru Fornell samt hrr breda sorgkanterna på kuvertet sade honom redäri gjorde sin ovanligt framgångsrika debut. E. Wagner och Ekelund må ock med erkändan på långt afstånd, att det var från hemmet. Rikard grep det otåligt; han hade ju icke Afven nu lyckades fröken P. gifva en i alla afnande omnämnas. hört några detaljer från faderns död, endast fått seenden berömvärd tolkning af det höga och ett telegram ett par dagar förut. Han var mycmaktpåliggande partiet.
I afseende på hvad som har blifvit anmärkt mot den Den 18 December e. m. 3G5 s. k. ”förflugna” idden, att E. o. Ad. i yttersta nödfall borde hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla, det Hr Gr. o. Landtm, måtte anmoda R. o. Ad:s Hrr Eiectorer att välja andra ledamöter i Constit.Utsk. än sådana, som protestera mot Ståndets åsigt i grundlagsfrågor, får jag förklara, att jag af hvad som här blifvit anfördt icke kunnat linna mig öfverlygad derom, att denna tanke varit förflugen eller innefattar en olaglighet. Hr v. Troil har yttrat, att händelsen är oförutsedd, och att den således erfordrar en oförutsedd åtgärd. Grundlagen berättigar Landtm, att vägra propos. blott i den händelse den äskade propostn är stridande mot grundlagens bokstafliga ordalydelse; men jag finner ingen enda bokstaf i grundlagen, sorn hindrar R. o. Ad. att förklara sitt missnöje öfver ett Utsk:s förfarande, synnerligast som, derest denna utväg skulle vara Stånden betagen, Utsk:n kunde i alla möjliga frågor göra sig till Ståndens Hrr, hvilket icke lärer vara grundlagens mening. Jag förenar mig således, i fall någon annan utväg ej återstår, uti anhållan om den propos., som Gr. Björnstjerna yrkat. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att, vid föredragningen af Constit.Utskts memor. N:o 4°> H. E. ansett grundlagarnas ordalydelse icke förhindra honom att framställa propos. å den anmärka, vid samma memor., hvilken sedermera förklarats såsom Ståndets gemensamma tanke, att nemi. indragningsmagten matte upphöra och juryinrättningen bibehållas.
som för den föreslagna fältjägare-korpseu kunde af regementets nuvarande befälspersonal varda bibehållet, kunde förutses icke blifva disponibelt för de fältjägare-regementet nu åliggande årliga vapenöfuin - Stalsoch Ekon.-Utskottens Betänkande, A':o 22 la gar med Wester-Norrlands läns bevärings-manskap, hvartill alltså serskildt befäl måste finnas att använda, samt, vid sådant förhållande, möjligen ifragakomme att för detta ändamål tills vidare bibehålla en del af regementets qvarvarande befälspersonal, Kongl. Majit föranlätes förbehålla Sig rättigheten att, för nyss uppgifna behof och i öfrigt för ordnande af försvarsverket i Jemtland, . fritt oell obehindradt disponera de å nuvarande fältjägare-regementets och hästjägare-korpsens stater anvisade aflönusgs-tillgångar,. för så vidt de genom indragningar och afgång samt under iakttagande af vederbörande löntagares rätt, kunde blifva disponibla, intilldess, efter det den nya roteringen och deraf följande reorganisationer af hastoch lältjagare-korpserne hunnit utföras, förslag till nya aflöningsstater för dessa korpser kunde Rikets Ständer till pröfning föreläggas:
Bara de k o m m a De hafva kanske vant sig vid att tänka, att bevisar dock dess verkliga värde, ty ju högre i gång, skola de ej sakna intresse o c h nöjet skall den ena födes vacker, den andra motsatsen, en sak är, dess förskräckligare kan den missej utebli — ja, säkert skola våra ungdomar önoch att i båda fallen naturen vore helt och brukas. ska, att s o m det står i visan, » julen räcka skall hållet ansvarig, och att ingenting vidare återLåt oss nu se till i hvad mån vi kunna till påska ». stode att göra. Jag anser denna uppfattning odla ett behagligt yttre. Mycket få äro riktigt Thorselia. vara lika inskränkt, som om vi skulle påstå, vackra och mycket få riktigt fula; hela det att eftersom de små barnen födas okunniga, omtvistade territoriet, som ligger emellan dessa ingenting mer vore att göra. båda ytterligheter, kan tagas i beslag genom Ehuru teoretiskt betvifladt och fömekadt, förståndigt bemödande. Jag önskar att alla visa vi oss vanligtvis tro på önskvärdheten af kvinnor ville betrakta ett sådant bemödande Sen till, att IDUN och IDUNS MODEpersonlig skönhet. » Skönheten är förrädisk, såsom en naturlig och bjudande plikt. Hvem TIDNING finnas hos alia edra bekanta! är en snara, » säga moralisterna; men hvilken som helst, som icke ägnat frågan någon uppModernast! Juvelerare Ringar, Armbaud, Kedjor, Silfverarb eten, Solidast! Nålar, Bordsilfver. Billiaast! — tz. D R I N G A R. S T M M A. för hvarje 5 kronors insättning bidrager m e d ytterligare 1 kr. för tjänare, tillhörande Stockholm. Imfvud-Adlersparreslca stipendiefonden. S A N T ». spektive läns afdelningar af nämnda fond. råd » mig ledsen, då en vän till mig, s o m fått Idun en Gent emot Nordaus kritiska påstående o m SAK, D E S S B Ä T T R E. JAG A N S E R DET I C K E S Å S O M den artikeln ej skulle kunna rubba mina åsikter att framkalla d e n kvinnliga individualiteten.
MARGARETHA. Se efter mitt barn! OLOF. Fru Margaretha, skona Er, I känner icke grändfolket när de äro yra. MARGARETHA. Jag vill känna dem! jag vill se de osynlige i ansigtet! Buller. Dörren i fonden slås upp. Scen IV . DE FÖRRE. FOLKET. MARGARETHA blidt. Hvem söken I, gode vänner? 1:ste BORGAREN. Ålderman Jacques. MARGARETHA. Hvad kunnen I vilja honom? 2:dre BORGAREN. Folket fordrar rättvisa på menedaren. MARGARETHA mildt. Folket? I är icke folket! Du Bengt Vinskänk, du är icke folket, ty du beröfvar dig och andra deras förnuft med din dryckenskap! Och du Lasse Skomakare, du är väl icke sa mån om att få en ny kyrka, du som aldrig besöker dem som redan finnas! Gå hem och sörj om din hustru och 107 dina barn! Hvem är der bakom? Hindrik Barberare; du har mördat för många med din tunga för att folket skulle vilja begagna den till tolk för dess tankar! Du är icke folket! FOLKET. Hör på det! MARGARETHA som förut. Hvad viljen I? 3:dje BORGAREN. Vi måste tala med åldermannen. MARGARETHA. Han är icke hemma, men när han kommer skall jag sända efter er. 1:ste BORGAREN. Det var det jag sa'; byta ord med qvinnor! 2:dre BORGAREN. Vi gå väl ut och passa honom i hörnet. 3:dje BORGAREN. Vi ta väl honom ner vid qvarnspången! De gå. Scen V . DE FÖRRE utom folket OLOF på knä för Margaretha. O, min fru, I är en stor qvinna som förtjenade en amur, sådan som Bertrand de Benzeville som gick igenom sju brinnande hus. O, min fru, bed mig gå till Turkland eller Persia och hemta en gren af det gyllene trädet 108 MARGARETHA utan att höra på Olof går till högra dörren och lyss. Tyst! Han kommer! OLOF upp.
Detta är således den första lagstiftningsfråga, som nu bör komma under pröfning. Men om man derjemte vill ingå i alla financiella och reglementariska frågor, som bero på K. M< ensam, hemställer jag, om icke tiden derigenom skulle onödigtvis upptagas. Då det i allt fall beror på K. M. att antaga eller förkasta allt, som hörer till denna del af ämnet, synes mig, att om man helt enkelt öfverlemnade de uppgjorda förslagen till K. M., utan att här ingå i någon pröfning deraf, skulle K. M. ändock hafva tillräcklig ledning för sitt omdöme. Jag skulle således tro, att man handlade rättast, om man nu endast holle sig vid det, som utgör föremål för begge statsmagternas gemensamma lagstiftning,- dervid i främsta rummet förekommer den förändring i nu gällande lag för enskilda banker, att då solidarisk ansvarighet ej kan stadgas för actiebolag, mäste andra garantier i afseende på dem sökas. Dessa garantier äro dock dels juridiska och dels financiella, och såvida måste man, i händelse man vill tillåta actiebanker, inträda på de financiella frågornas gebict, men icke heller i vidsträcktare mårn 30 H. 33 a58 Den 16 Mars f. m. Jag hemställer till Frih. Boye, huruvida han ej finner denna argumentation riktig, och huruvida det då kan anses lämpligt att börja med pröfningen af 3 cap. i Utsktns förslag. Visserligen förekomma der frågor af mycken vigt; meti de äro dock alla af financiel eller reglementarisk beskaffenhet. De juridiska frågorna äro deremot inga andra än dessa: 1:0 om enskilda banker utan solidarisk ansvarighet, eller actiebolag, skola tillåtas; 2:0 sattet för bevakningen i händelse, af concurs; 3:o huru långt ansvarigheten hos bolagets direction skall sträckas, och 4:° huru lång betalningstid skall gälla för privatbankernas utgifna sedlar, eller om den i allmänhet stadgade 10 års prescriptionen skall äfven på dem tillämpas. Dessa äro de juridiska frågorna, som antingen ändra redan gällande lag, eller innefatta nya behöfliga stadganden af civillags natur.