Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Commerce-Collegium, som årligen erhållit uppgifter på Stockholms Handlande och deras Betjening, äfvensom, från och med 182g, på den bevillning, som i och för handeis-rörefsen härstädes blifvit erlagd, har i dess afgifne utlåtande yttrat sig af dessa uppgifter ej filina anledning dertill, att handelsrörelsen i Stockholm under ifrågavarande period undergått någon anmärkningsvärd förändring; ty ehuru antalet af Handlande öfver hufvud varit något högre år 1827, än under de påföljande åren, bär likväl deremot antalet af Handels-Betjening under de sednare åren varit icke obetydligt större, än år 1827; och har Kongl. Commerce-Collegium tillika anmärkt, hurusom berörde förhållande med antalet af de Handlande utvisar, att den af Borgerskap^ yttrade klagan» att, i följd af friare åsigter vidbo - handlingen af Burskapsfrågor, de Handlandes antal öfverdrifvet ökat sig, åtminstone för denna tidrymd är ogrundad, hvad Stockholm angår. Till något annat omdöme om handelns afeller tilltagande i allmänhet inom Hufvudstaden under ifråga varandeår, tror jag mig icke eller hafva anledning. Det kan väl icke nekas, att rörelsen för en och annan handelsklass, af de åberopade orsakerne, försämrats och aftagit; men att man för bedo mmandet häraf icke får fästa alltför mycket afseende på Idkarnes anlörda allmänna klagan, synes till exempel deraf, att Tobaks-Fabriks-Societeten i denna klagan instämt, ehuru de årliga uppgifterna på Societetens tillverkningsvärde utvisa, att det ifrån och med år i83o fortfarande ökats, och sistlidet år med mera än 56,ooo R;dr B:o öfverstigit tillverkningsvärdet för år 1827, hvarigenom det är faktiskt styrkt, att Tobaks-Fabriks-yrket i Hufvudstaden ansenligen förkofrat sig.
Dock har den, såsom ofvan berndt är, börjat mer och mer vinna burskap bland Allmogens närings-företag. Oaktadt en längre tids försämrade konjunkturer för lärfts-tillverknigen, fortfar den att utgöra förnämsta binäringen i åtskilliga delar af Länet, förnämligast Ångermanlands Norra Fögderi, der primalärftsväfnaden har sitt egentliga tillhåll, och der Allmogen vunnit den skicklighet deri, att de tillverka ända till tionde klassens finhet. Med bekymmer motser man dock denna närings successiva undergång, emedan lärftspriset, förnämligast i anseende till konkurrensen af utländska tyger och så kallade schertiner, så fallit, att det synes understiga sjelfva tillverknings-kostnaden, och Allmogen måste endast 17 endast af nödvändigheten att bereda sig en kontant inkomst till krono-utlagorne, äfvensom i saknad af annat surrogat för sin utkomst, bibehålla densamma. I nämnde Fögderi ensamt, har tillverkningen de sista fem åren uppgått tili 170,000 alnar finare och 91,000 alnar gröfre lärft, hvaraf försäljnings-beloppet, inberäknadt premierna för det förra, uppgående till 4,160 R:dr, utgjort 85,576 R:dr Banko. Ylleväfnaden deremot idkas allenast till husbehof. För transporten af de skogseffekter, af hvilkas föryttrande dels i Länets städer, dels i Stockholm Allmogen uppburit, som nämndt är, icke obetydliga inkomster, har Allmogen sjelf börjat bygga smärre fartyg och farkoster, hvilka, äfven begagnade för andras räkning, inbringa goda fraktförtjenster.
Jag får nu hemställa, om icke tneningarne kunde förenas deruti, att man antoge att, på sätt Utskotten föreslagit, UtredningsContor må ininrättas, samt att dem kunde uppdragas att yttra sig om Lånesökandes säkerhet j och att i tron af tillgångärne bevilja lån eder omsättningar. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarjkalken föreslog att 8:de puncten mätte gillas, med den tilläggning, att de af Utskotten föreslagne UtredningsContor i Götheborg och Malmö äfven skulle uppdragas utlåning med fond af BancoDiscöntens anslag, och hvilken fonds belopp och fördelning kunde i de Reglementariske föreskrifterna bestämmas. Ropades ja och Nej. Herr Påhlman: Jag underställer Ridder sfeapst och Adeln, om icke nya Discont inrättningar derigenom uppkomma, sedan de förra Jfc»* | Junii #. ms ^pphSrt, fastän de n,u mera fl namn af UtredningsContor; de» Sr icke namnet jag harar, titan »jelfva låne-anstalten. Det är den frågan, huruvida dylika inrättningar skola fortfara, eller ej, »om jag önskar må blifva afgjord, och att i sådant ändamål proposition, i enlighet med Friherre Hjertås förslag, må framställas. De hvilka önska inrättnndet af Disconter i orterne, kunna ju uppgifva contrapropositionen. Friherre Éoije: Jag medger för ingen del, |pt frågån om fördelningen af Discont-fondeo må anses såsöm blott reglementarisk. Provinccrnes skäliga fordran har förvandlat frågan till rättsfråga, sorn hör till grunderna; och bör nu afgöras. Men för frågan om proposition till votering, är det angelägit att erhindra, det Herr Påhlmans begäran är bestämd, då deremot Friherre Wirséns synes fela just deri, att den icke är nog bestämd. Utan ali misstanka till de personer, sorn komma att administrera Discont-rörelseö* tror jag likväl att vårt beslut bör vara så bestämt, att det icke lemnar rum fcr mera än en verkställighet, nemligen den, sorn vi nu åsyfta.
Men då man, såsom jag, misströstar att vinna något genom försök till förändringar, vet jag icke, huru det med mera skäl kan kallas halsstarrighet hos mig att hålla fast vid ett förslag, som vunnit Konungens och två Stånds godkännande, samt funnit stöd äfven utom representationen, än det må kallas halsstarrighet af Gr. Mörner att hålla fast vid sitt förslag, som vunnit bifall af ett par hundra ledamöter af R. o. Ad. Al det hvilande förslagets motståndare är så mycket taladt om pligten för hvar och en, som ej är öfvertygad om förslagets godhet i alla delar, att förkasta detsamma, att det icke synes vara för mycket begärdt af förslagets vänner, att äfven de måtte ega åtminstone rättighet att följa sin öfvertygelse. En talare har sagt, att mitt nämnda yttrande vore både oklokt och oförsigtigt. Jag är af en motsatt mening. Min erfarenhet har nemi. lärt mig, att den bästa politiken är att öppet och ärligt utsäga sin tanke. En mängd ledamöter yttrade härtill bifall Frih. Raab, Carl Adam: Rå man går till doms öfver vår närvarande statsförfattning eller rättare öfver vår ståndsförfattning, måste man för sig uppställa den frågan, om den uppfyller med densamma afsedt ändamål: att föra oss framåt på civilisationens väg i jemnhöjd med andra kulturfolk. Betraktom i sådant afseende huru de stora frågor, hvilka utgöra organiska delar af statskroppens lif, hos oss afgöras; huruledes partiernas slitningar i jernvägsfrågan menligt inverkat på vår financiela ställning och förmåga att fortsätta jernvägsbyggnaderna; huruledes nationalförsvaret, som bör ligga ett fritt folk närmast om hjertat, ännu är en olöst gåta; huruledes vår vacklande utländska politik under det Ransk-Tyska kriget beredde oss nesa i Europa; och, med hänseende till ett fritt folks obestridliga rättighet att ordna om sina inkomster och hushållningssätt, huruledes vår regering uppgör tulltaxor och afslutar handelstraktater i strid mot landets åsigter och intressen. Den 7 December. hvarest dylika förhållanden ega rum, lider statskroppen af allvarsam krankhet, och folket, medvetet häraf, är bekvmradt och oroligt.
Stockholms Slott den l Junii 1819. CRAL JOHAN. (L. Foreliusi Afskriften» rigtighet intygar Ex Officio F. S. Lindeqvist. Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Finance-Ärenden, hållet inför H. M. Konungen uti Stats-Rådet ä Stockholms Slott d. 12 Martii 1823. Närvarande: Herr Justitise Stats-Ministern Grefve GyN lenlorg. En af Rikets Herrar, Stats-Rådet Herr Grefve Rosenblad. En af Rikets Herrar Stats-Rådet Herr Grefve Fleming. En af Rikets Herrar Hof-Cancelleren Herr Grefve af Wetterstedt. En af Rikets Herrar Stats-Rådet Herr Grefve Cederström. Proposition om Hjelmar« Canalo. Slussverk. 693 En af Rikets Herrar Stats-Rådet Herr Grefve Skjöldebrand. En af Rikets Herrar Stats. Rådet Herr Grefve Mörner. Stats-Rådet Grefve Löwenhjelm. Tillförordnade Stats - Secreteraren Förste Expeditions-Secreteraren Skogman. Till justering uppläste tillf. Stats-Secreteraren i underdånighet, ett af honom på Nådig befallning författadt förslag till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående bidrag till utförande af Hjelmare Canaloch slussverksombyggnad.” Och täcktes Kongl. Maj:t, jemlikt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i Nåder gilla berörde förslag, af det innehåll Bilagan vid Protocollet utvisarj hvadan den Nådiga Propositionen i enlighet dermed komme att, jemte P10- tocolls-Utdrag, på vanligt sätt till Riksens Ständer afgå. Ex Protocollo J. F. Fåhraus. Kongl.
Men då i alla fall den åldrige, vresige grefven Tyst hört på så var ju derom intet att säga, Utan i frihet och fröjd den tungfottrampande Bergström Gladdes af allt det gagn han haft af sin klassiska bildning. SJUTTONDE SANGEN. Senatorn reser. På bantåg satt I maj varm natt En trist senator; Från Stockholms gator Till fjerran land, Till Spaniens strand Han ville resa Från all den nesa Hvarmed han såg Sig höljd. Hans håg Var mörk som döden, De sorgsna öden Han mindes väl, Som fyllt hans själ I hvarje vinkel Med hatets finkel. Från folk och jord I höga nord Han ville draga Och hemvist taga Der solen är Mer varm än här I härlig söder Der drufvan glöder Och der med sprit, Som af hans flit Dit importeras, Den fabriceras Till eldigt vin Med smak så fin. En hvissling hördes Och sakta rördes De vagnars rad Senatorn qvad: Heimskringlas panna Du höga nord,Jag törs ej stanna Uppå din jord; Från Småland stamma Jag yfs med skäl; Nu bränvinsamma Farväl, farväl! Farväl du trångsinta Mälarstad, Farväl, I vrångsinta » Fäders » rad, Mot mig I vänden En småsint själ Men » tänk på änden », Farväl, farväl! I Fjäderholmar Vid bölja blå, Der röken bolmar Från båtar små, Mot lagen stränge I hjelpt en del Men huru länge?! Farväl, farväl! Farväl, du kära, Du ångkökshus Min forna ära! Hvad sus och dus Som der bedrifvits Jag minnes väl Du öfvergifvits! Farväl, farväl! Farväl du mäktiga Ringförbund, Jag mins din präktiga Födslostund, Arbetarbanken Barn af min själ, Den tar nu fanken, Farväl, farväl! Farväl I kamrar Vid bölja blå, Der jemt man slamrar I salar två. Deri jag länge Ej tagit del, Du talman stränge Farväl, farväl! Farväl du snärjande Riksbanksplan, Jag, fastän svärjande, ger dig fan. Prestigen hafver Jag ej, min själ, Nam sunt cadaver, Farväl, farväl! Min talkonst gäckad,
Längst borta i fonden, i det mörka koret, strålade altaret af guld, purpur och ljus, under det att rökelsen i genomskinliga ringar uppsteg mot hvalfven och draperiernas silfverkanter, de målade fönstren, de talrika små altaren och nischerna med helgonbilderna upplystes af otaliga lågor. Från orgelläktaren uppstämde en kör af barnröster en brinnande bön, full af bäfvande innerlighet, presten, osynlig för åhörarne, besvarade den med djupa bastoner, hvilka under kadenserna ackompagnerades af de andäktiga åhörarnes dofva mummel. Processionen på Kristi lekamens fest tågade långsamt genom kyrkans midtelskepp. Den purpurröda baldakinen med guldfransarne gungade redan i all sin glans i ljuset, och Vår Frälsares och Guds moders standar af hvitt siden med purpurblommor och guldliljor vaggade framåt som ett skimrande underverk.
För öfrigt bör lill kostnaden för Clereciet i Ilufvudstaden räknas underhållet af Iiyresfria Boställen för de flesta bland Clereciet, samt hvad af Kongl. Hofvets och Statens medel erlägges till aflöning för Clereciet vid Hofoch Garnizons-Församlingarne, äfvensom för Predikanterne vid Norra och Södra Gorreetions-Inrätlningarne härstädes.. 126 9:0 Såsom Fattigförsclrjnings-medel äro i Tabellen upptagne, efter medeltal för ifrågavarande tid: a) Allmänna Fattigförsörjnings-afgiften af stadens invånare, 36,o5y R:dr 46 sk. 9 rst.; b) Böter för underlåtenhet att betala Iirono-Utskylder, 2,747 R;dr 4° sk7 rst.; c) Curhus-afgift, 5,796 R:dr 11 sk. 5 rst.; hvilka alla inkomster under dessa Titlar ingå till stadens Fatligvårds-Direction och af densamma, efter gifne föreskrifter, förvaltas; och d) De inom hvarje Församling åtagne och uppburne samt af deras serskilda Fattigvårds-Directioner disponerade Fattig-, Collectoch Armbösse-medel samt vanliga Fatlig-afgifter vid bröllop, barn-dop och begrafningar, tillsammans approximativt beräknade till 22,000 R:dr. 10:0 Beträffande Skjutshållnmgsoch Väghållnings-kostnaden åberopar Öfver-Slåthållare-Embetet i underdånighet de derom i upplysningarne i afseende på 1833 års Tabell uppgifne förhållanden, hvilka ännu fortfara; i följd hvaraf någon uppgift på berörde slags kostnad ej kunnat uti den ifrågavarande Tabellen införas. 11:0 Till diverse onera äro hänförde och beräknade i medeltal för oftanämnde Fem år: Matlagspenningar och Sterbhus-afgift lill Justitiae-Stalens aflöning R:dr 3,125: 12. 11. Salu-accis „ 7>5oo. Bränvins-minuterings-afgift 9,922: 28.
TJtdr. d. 8 Mars 18 fl. andra fromma ändamål; 10:0 Banleför delningar; 11:0 Öfverenskommelser om graj ställen , äfvensom 12:0 alla sådana kyrkomål och ärenden, som enligt serskilda Författningar, eller efter vederbörandes befallning, bero på Sockenstämmas utlåtande, afgörande eller verk tällighet, såsom angående Br andsto ds-för emu ar, Socken-Magasiner , verifcation aj Restoch Af - kortnings-längder, äf vensom af betalning för krono-skjutser, val af Sockne-fullmägtige vid taxeringar och för andra ärender, Frej dbetyg i fråga om allmänna belöningart yttranden om odlingar och tillverkad Salpeter, om vaccinationens fr emj ande, jordegummors antagande, om väghållning, snöplogning, brobyggnad m. m Med vård och förvaltning af Domkyrkornas, så ock kyrkornas i Stockholms stad samt Lunds och Götheborgs Stifts fastigheter, medel och öfriga tillhörigheter förhålles så som serskildt är förordnadt. Alla afgifter, sorn på Sockenstämma beslutas, utgå, så vida ej serskildt derom blifvit stadgadt eller frivillig öfverenskommelse derom träffad, på sätt som om röst-rätt i 6:te §. bestämdt är. Sockenstämma eger ock, der så nödigt prof vas, till noggrann ef terlefnad af hvad genom denna Förordning aller annars gällande lagbud finnes stadgadt, föreskrifva och bestämma vitén, hvilka likväl, om de flera gånger förnyas, icke må öfverstiga ett belopp af tillsammans 10 B:dr B :co / börande likväl Sockenstämmas beslut om vitén af Konungens Befallningshafvande pröfvas och fastställas, innan de äro gällande. 11 §. Antogs mod följande förändringar: De å 2:dra raden förekommande orden: ”sorn alltid bör åtfölja” utgå.
För att visa, att icke så är, torde tillåtas mig, att uppläsa följande stycke ur nämde §. der det heter: ”Vill Konungen ”hos Rikets Ständer föreslå någon ändring ”i Grundlagarne, höre Han StatsRådet och ”öfverlemne sedan Sin Proposition, jemte ”StatsRådets tankar deröfver, till Rikets ”Ständer, som genast, utan att om denna ”proposition öfverlägga, uppdrage Consti”tutionsUtskottetj att sitt Utlåtande derom ”till Rikets Ständer afgifva.” Här måste ostridigt menas det vanliga ConstitutionsUtskoltet. Vidare läses i samma : ”Tillstyrker Utskottet hvad Konungen föreslagit, hvile frågan till nästa Riks' ”dag, då Rikets Ständer skola sitt beslut ”derom fatta.” Ordet: Utskottet måtte väl här hafva afseende å samma Utskott, till hvilket ärendet blifvit remitteradt, d. v. s. det vanliga ConstitutionsUtskottet, och således hoppas jag, att Herr Hjertås anmärkning finnes oriktig, men den af mig yttrade mening deremot ovederläggelig. Grefve Frölichj David: Jag bade äfven för min del, såsom deltagande uti den sex timmars långa debatt, hvilken, då frågan här sist förevar, ägde rum, ämnat att Den 6 April f. m. 2^3 i dag närmare utveckla mina åsigter öfver det märkvärdiga Memorialet, meli då jag liört, att äfven de, som varit af motsatt tanka med mig, ogilla detsamma, förbigår jag alla critiska anmärkningar deröfver, som skulle haft för ändamål, att ådagalägga ibland annat origtiga citationer ur Ständernas skrifvelse i ämnet vid förra Riksdagen. Jag inskränker mig nu till formen för den behandling, som Ridderskapet och Adeln går att taga, för att vinna slut i denna sak. Man har fäst sig vid skillnaden emellan att afstyrka och af slä ett Konungens GrundlagsFörslag. Grefve Posse har förklarat omöjligheten, att nu afslå den Kongliga Propositionen. Jag medger det vara rätt.
Häremot anfördes följande reservationer: af herr Grefve Gyldenstolpe, Anton: "Utan att derföre vilja förneka att skäl till anmärkningar emot handelssamt fabriksoch handtverks-ordningarne af den 22 December 1846 kunna förefinnas, har jag dock ansett dessa författningar ännu icke, sedan deras utfärdande, hafva lemnat den erfarenhet om deras praktiska verkan, hvilken bör ligga till grund för Rikets Ständers anhållan hos Kongl. Majit om ändringar deruti. I följd häraf reserverar jag mig emot alla de underdåniga skrifvelser, Utskottet i delta betänkande föreslagit.” Af herr Hedenstjerna, TV.'. ”Mot Utskottets förslag i afseende på § a5 i Kongl, handelsordningen får jag anmäla reservation. Jag anser det olämpligt att åt pluraliteten inom en landtförsamling'öfverlåta, huruvida sökt handelsrättighet derstädes må beviljas eller ej, emedan Konungens befallningshafvande i följd deraf och enligt det bibehållna stadgandet, att tillståndsbevis skola af dem utfärdas, blefve förbundne att, ofta i strid med egna, äfvensom de närboendes, åsigter, expediera beslut hufvudsakligen beroende på en del församlingsboers godtycke, mot hvilket ingen appell funnes, om Utskottets förslag antoges. Min öfvertygelse är, att Konungens befallningshafvandes pröfnings-rätt i dylika ämnen bör icke allenast oförkränkt bibehållas, utan ock utvidgas, men att åtminstone innevånarne i den församling, der sökanden vill utöfva handelsrättigheten, böra höras innan Konungens befallningshafvandes beslut fattas, dervid Konungens befallningshafvande, mot hvars beslut den missnöjde eger anföra underdåniga besvär, icke lärer underlåta alt fästa behörigt afseende å pluralitetens åsigter, men äfven å andra förhållanden, hvilket sednare är nödigt, emedan en obetydlig pluralitet inom en vidsträckt församling eljest skulle kunna föi hindra eller åstadkomma handelsrättighets beviljande Bih. till R. St. Brot. 1S47 och ISiS.
Upplysningsvis har motionären anfört, att Ronneby köping med nära 2,000 innevånare och således mycket folkrikare än mången af rikets städer, måste vidkännas betydliga kommunala afgifter, hvilka, enligt bilagdt intyg, årligen uppginge till 7,350 R:dr R:mt, i hvilket belopp folkskole-afgiften dock ej vore upptagen; att en dryg tunga drabbade köpingen derigenom att en mängd personer, hvilka ej kunde berga sig på landet, inflyttade till köpingen och förr eller sednare folie dess fattigvård till last; att fattigförsörjningen årligen kostade köpingen 3,000 R:dr; att det belopp, som för bränvinsförsäljiiing årligen tillfölle köpingen, ej öfverstege 300 R:dr R:mt, samt att köpingen visserligen med lätthet kunde vinna stapelstadsrätt, men måste afstå från denna förmån af brist på inkomster till aflöning af Borgmästare och Råd, bekostande af tullkammare med flere i sådant fall nödiga utgifter. Sammans, Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Bet. N:o 13. 31 På sätt af särskilda Utskottets Betänkande vid 1853—54 års riksdag inhemtas, var det, med afseende på den olika ställning, hvaruti städernas styrelse och förvaltning befinner sig emot landtkommuncrnas saint i betraktande af städernas häfdvunna rätt att livar för sig omedelbart draga inkomsterna af utskänkningen af starka drycker, sorn städerna bibehöllos vid den af motionären omiörmälda förmån. Då sålunda den grund, hvarpå nämnda förmån hufvudsakligen hvilar, icke eger tillämpning på Bonneby köping oell bilall till motionärens förslag dessutom skulle förnärma den öfriga delen af Bonneby församling, som icke tillhör köpingen, mea finge lika med denna vidkännas olägenheterna af brän vinsförsäljningsställena, utan att få dela afgifterna från dessa sednare, hemställer Utskottet, att ifrågavarande motion icke måtte vinna Bikets Ständers bifall. Ank. till Exp.-Utsk. den 17 Juli ISfio, kl. 9 f. m.
Mars 1860 utsett och förordnat särskild ombudsman, Rådmannen L. J. Lönnberg, för inkasserande af stiftets läroverksbyggnadskassas utestående fordringar, med rättighet att för de kassans medel, han indref och redovisade, beräkna en procent i uppbördsarfvode, anordning å 699 R:dr 60 öre blifvit den 26 Februari 1862 för Lönnberg utfärdad och beloppet af honom den 31 derpåföljde Mars lyftadt, för hvad han under åren 1860 och 1861 inkasserat och till byggnadskassan levererat af dess utestående fordringar, nemligen 69,960 R:dr 41 öre; men då till denna af Domkapitlet vidtagna åtgärd, hvarigenom byggnadskassan tillskyndats en betydlig utgift, befogenhet lärer saknas, helst Konsistorie-notarien, enligt Kongl, cirkuläret den 9 Februari 1844, åtnjuter för sin möda med uppbörd och bokföring, indrifning genom stundom erforderlig lagsökning, inteckningars förnyelse m. m., af de räntemedel å utlånta kapitaler, hvilka inflyta till byggnadskassan, i provision 3 procent af dessa räntor, anse Revisorerne sig böra detta förhållande för Rikets Ständer anmäla». 14:o Vid berättelserna angående Linköpings och Wexiö Konsistorier. af Herr von Francken, G. W,: »Som det synes påtagligt, att stiftsbibliotheken i Linköping och Wexiö subskriberat å planchverket »Monuments Scandinaves du moyen åge» innan de erhöllo kännedom om att detta planchverk skulle dem tilldelas, har jag ej ansett att något yttrande om inköp af detta verks 3:dje och 4:de häften bort i berättelsen inflyta»; äfvensom af Doktor Forssell, Kyrkoherden Sjöding, Doktor Moberger, Kontraktsprosten Lundberg och Kongl. Hofpredikanten Tegnér. 15:o Vid berättelsen angående Natioualiuusei-byggnaden. af f. Riksdagsfullmäktigen C. J. Svensén: »Om denua byggnad, som kostat staten orimliga summor, borde, enligt mitt förmenande, en mera omständlig berättelse afgifvits, helst
Betänkande, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Förordningen elen 29 Januari 1831, angående stämpling af Tackjern. Uti ett från Hederv. Bonde-Ståndet till Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottet remitteradt memorial, har Riksdags-fullmägligen Pehr Pehrsson från Örebro Län andragit: att genom Kongl.
Yaxljusmedel R:dr 818: — Tionde: råg 1,177 tunnor och korn 1,177 tunnor, samt Till Statsverket under namn af bibeltryckerisäd: råg 174 t:r 16 k:pr, korn 205Ät:r. Beträffande åter beloppet af den tili jordgumme-Iäraren utgående afgift hade någon upplysning ej kunnat erhållas, enär den icke vore underkastad offentlig granskning; men sannolikt utginge denna i allmänhet med sex kappar, hälften råg och hälften korn, af hvarje kyrka; — varande det ofvan åberopade tionde-extraktet af följande innehåll: Korn. Hafre Gladsax kyrka. Hela tionden . Afgå Afkortning Prostetunna . Bibelsäden . Akademi-spanmål . Jordegumme-läraren Jordegumman . Tommarps kyrka. Hela tionden . Akademi-spanmål . - Jemte den från ofvanbemälde Riks-Stånd Stats-Utskottet meddelade remiss å nu anförda motion, äro åtskilliga i anledning deraf afgifna yttranden till Utskottet öfverlemnade, hvaraf inhemtas, bland annat, att Prosten Lindberg, biträdande det väckta förslaget i hvad anginge kyrkornas i Skåne fritagande från utgörandet af tryckerispanmålen och vaxljuspenningarne, derjemte, såsom egen motion, hemställt, att äfven kyrkorna i Halland måtte befrias från skyldigheten att erlägga samma afgifter, af hvilka den förra utgjorde 45 tunnor råg och 43 tunnor korn, och den sednare uppginge till 73 R:dr 2 sk. 4 r:st Banko; anhållande motionären, att stats-anslag mätte anvi - Stats-Utskottets Betänkande N:o 14. 3 sas til! de behof, som hitintills blifvit bestridda af berörda afgifter, hvilka i stället borde användas till aflönande af folkskole-lärarne inom församlingarne; — hvarförutom Kyrkoherden Ternström, såsom ett tillägg till Kontrakts-prosten Falcks motion, hemställt, att det större eller mindre spanmålsbelopp, som utgår till barnmorskornas aflöning, icke heller måtte af kyrkornas inkomster bestridas.