Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är delta, jag velat framställa till den värde ledamotens och hela Ståndets besinnande, och förklarar mig i öfrigt alldeles likgilltig hvad beslut som tages, blott del ej blifver sådant, att R. St. icke medhinna alt före den 6 Maj inkomma med sin und. skrifvelse till K. M. Ur Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg öfve rläggn i ngen fulländad. Ropades ja. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att under den öfverläggning, som förevarit, flera förslag uppstått. Om han rätt fattat, hade det första varit, att R. o. Ad. skulle instämma i Borgareoch BondeSCns beslut, att i den skeende anmälan äfven skulle intagas, att den sålunda äskade tiden blefve otillräcklig för riksdagsärendenas afgörande; ett annat hade varit, att R. o. Ad. skulle vidblifva sitt en gång fattade beslut; det tredje, att R. o. Ad:s i prot.utdr. intagna skäl måtte införas i beslutet; och ett fjerde förslag, alt R. o. Ad. nu skulle besluta, att intet tillägg i den und. skrifvel5 II. 5o 364 Den 2g A pr i f. m. sen skulle äga ruin, utan Ståndet således instämma uti PresteStrs beslut i frågan. Hr von Hartmansdorff: Jag känner ännu icke, i livad ordning Hr Frill. o. Landtm, ämnar föredraga de särskildta förslagen; men jag skulle tro, att man icke bör rätta sig eller tidsordningen, ty då skulle det kunna bända, all det sämsta förslaget blefve först föredraget, och det bästa sist. Föredragningen borde väl ske i den ordning, att man först frågar Ståndet, om det vidblifver sitt beslut, och alt alla de nya förslagen sedan komma under särskild öfverläggning. Gr. Frölich: Jag Ater skulle tro, alt rätta ordningen är den, sorn af flera ledamöter här blifvit yrkad, och yrkar härjemte, ail propos. först måtte göras på antagande af Exped.Utskts förslag.
En tanke skar blixtklart igenom hennes hjärna och växte nästan omedelbart till beslut. Hon ville icke lefva, och med darrande häuder Ur pristäfling. Förfrågningar ingå dagligen om tiden för afgörandet i Iduns Chicagotäfling; det bör emellertid vara klart för enhvar, att det samvetsgranna geuomläsandet och bedömandet af närmare 6000 täflingsskrifter, bland hvilka många äro synnerligen digra, måste taga en ganska rundlig tid. Emellertid fortgår arbetet med all flit och största möjliga skyndsamhet, så att den lycklige eveutuelle Chicagostipendiaten bör kunna vara lugn för att i god tid, till den angenämaste sommarresesäsongen, ha allt klart och afgjordt. I » hushållspenningfrågan ». i. 1 huBhållspenningfrågan vill äfven jag yttra mig, törhända mina ord, grundade på sanning och erfarenhet, kunna blifva till någon nytta. Först en förutskickning. Nödvändigheten tvingar mig till denna sparsamhet, som här kommer att beskrifvas. Ingen dag sakna vi dock ett välsmakligt mål, jag merjar icke ett mål. Vi sakna hvarken frukost, middag eller kväll. Min man, åtskilliga år yngre än jag och enligt eget erkännande mycket bortskämd under sin ungkarlstid, är e. o. i ett verk, där befordringen visserligen är säker, men långsam. Han uppbär och har hela tiden som vi varit gifta — snart 8 år — uppburit högst 60 kr. i månaden. Vi bo och lefva som det anstår en tjänstemannafamilj. Vid vårt giftermål lofvade jag, utan att därför befinna mig på öfverblifna kartan, att med mina egna medel — vi hafva äktenskapsförord — betala hyran, liksom mina föräldrar helt och hållet möblerat vår våning, 3 rum och kök. Vi äro välsignade med 5 barn, af hvilka det äldsta är öfver 7 år. En tjänarinna måste vi hafva. Ingen hökare, kryddkrämare eller annan handlande har något att fordra af oss eller har förlorat något på oss. Nu hören, hur jag får de 60 kronorna i månaden att räcka. Hvarje aflöningsdag lämnar min man mig hela månadspenningen oafkortad. Vi uppgöra då utgiftBstaten för nästa månad.
N:o 143, öfver väekta motioner ang:de gemensam lag för inrikes och utrikes vexlar. Föredrogs ånyo och bifölls LagUtskts den 7 dennes på bordet lagda betänk. N.-o i44> öfver vackla motioner om upphäfvande eller ändring af K. brefvet den 17 Oct. 1778 ang;de barnamord. Ånyo föredrogs LagUtskrs den 7 dennes på bordet lagda betänk. N:o 145, i anledn. af väckt motion om ersättning af allmänna medel till vittnen, som i brottmål åberopas. Hr von Hartmansdorff, Äng.: Det föremål, hvarpå motionären här velat fasta uppmärksamhet, är i min tanke mera förtjent deraf än LagUtsk. förmenat. [ de flesta brottmål är förhållandet, alt någon ersättning åt vittnen för deras resa till ransakningsstället och återfärden derifrån icke kan erhållas. Om nu ransakningsorten icke är alltför aflägsen, så är kostnaden icke heller särdeles betydande. Men det händer, såsom exempelvis inträffade, då jag var tillförordnad landshöfding, att en fattig piga, tjenande i Calmar stad, blef kallad att vittna uti ett af de aflägsnare häraderna i Blekinge uti ett der anhängigt brottmål, att hon måste begifva sig dit uti hård väderlek om vintern, att hon måste tillsätta mycken tid och mycken kostnad, som för ett tjenstehjon utan klädesförråd för vinterresor är ruinerande, enär hon icke, utan att äfventyra sitt ansennde, kunde låta föra sig dit med fångskjnts. Då lärer man finna obilligheten, för att icke säga grymheten, att så behandla menniskor. Om Staten icke vill ersätta vittnen deras kostnad, när den brottslige är dertill oförmögen, hvad blifver följden deraf? Jo, att man undandrager sig vittnesmål, att brotten icke blifva upptäckta eller bestraffade, och att Staten motverkar sitt eget ändamål, nemi. rättvisans skipande. Jag anhåller att R. o. Ad. ville återremittera betänkandet. Gr. Mörner, Carl Göran: Den siste värde talarens framställning kan visserligen synas i många hänseenden gan - Den lG
Strömsholms kanals och slussverks dito uppmuddring af kofferdihamnen i Carlskrona bogserings-kostnader å Götha eif Pensioner Hyresmedel . H. till 1861 års revisions-berättelse, angående stats-verket, sid. 59. Debet. Balans från år 1858: Tillgångar Uppbörd: Riksstatens 4:de hufvudtitel Extra statsanslag för landtförsvaret Krutoch salpeterförsäljnings-medel En-per-mille-fonden Trosspassevolans-fonden Förenade mötespassevolans-fonden Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond Volontärvakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshus-kassa Militieboställs-kassan Invalidhus-fonden 1.550,598: 23. Balan* till år 1860: Riksstatens 4:de hufvudtitel Extra statsanslag för landtförsvaret Krutoch salpeterförsäljnings-medel Trosspassevolans-fonden * Förenade mötespassevolans-fonden Volontärvakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshus-kassa Militieboställs-kassan Invalidhus-fonden • Balans från år 1858: Riksstatens 4:de hufvudtitel — Extra statsanslag för landtförsvaret Krutoch salpeterförsäljnings-medel En-per-mille-fonden Trosspassevolans-fonden Förenade mötespassevolans-fonden Norrbottens hästjägare-sqvadrons fond Volontärvakansmedels-fonden Wadstena krigsmanshus-kassa 7. Extra statsanslag för landtförsvaret .. Krutoch salpeterförsäljnings-medel Återstående kostnad för 2:ne förtöjnings-moringsflottor vid Fårösund För signalering med en tidkula Sportelersättningar till Generalkonsuler m. fl Diverse utgifter Afkortningar .„ Balans till år 1860: Fordringar: Hos diverse verk och personer 13,763: 5. Revisorerne hafva icke funnit något att härvid erinra. Kongl. Krigs-kollegium.
Propos. ang:de upplåtelse till Stockholms stad af en del utaf lägenheten Stallmästaregården för anläggande af en lastbrygga vid Brunsviken; N:o 113, i ani. af väckt motion om kostnadsfri upplåtelse för den tillämnade jernvägen emellan södra stambanan och Landskrona - Den 6 Juni e^m. 81 krona af viss del utaf kronans, omkring nämnde stad befintliga, fästningsverk; och N:o 1?4, i ani. af väckt motion om annat sätt för utgörande af räntepersedeln »hö» inom Vester-Norrlands län. R. o. Ad. åtskiljdes kl. |3 e. m. In fidem, O. Brakel. Lördagen den 6 Juni 1863. Plenum kl. 6 e. m. Fortsattes pröfningen af Bevilln.-Utsk:ts Betänk. N:o 9, angående allmänna bevillningen. § 8. Utsk:ts hemställan, att i §:n måtte intagas följ:de stadgande: »När man och hustru drifva särskilda yrken, beräknas ofvannämnda befrielse eller lindring efter deras sammanräknade inkomster. » Hr von Koch, Nils Samuel: Jag vill visst icke bestämdt motsätta mig det här föreslagna fullständigande, för såvidt detsamma anses verkligen vara af behofvet påkalladt. Mig synes dock att, om man och hustru icke äro åtskiljda genom boskillnad, det icke borde komma i fråga att beräkna annat än deras sammanräknade inkomster. Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , blef Utsk:ts hemställan af R. o. Ad. bifallen. Utskits hemställan om införande i § 10 af följ:de tillägg: »äfvensom för inkomst af bolag», jemte texten till samma §. Bifölls och godkändes. V. 6 82 Den 6 Juni e. m. Utsk:ts hemställan, att någon förändring i gällande föreskrifter i afseende å bevillning för pensioner och gratialer icke mätte vidtagas. Bifölls. §§ 9 och 10. Utsk:ts hemställan bifölls. Utsk:ts första hemställan. Bifölls. Utsk:ts sednare anmälan.
Det är emellertid svårt att bestämma, hvilka de umbärliga sakerna äro, så mycket mera som man då kommer att beröra det sköna, som j u har sina berättigade kraf; men ett slags kur mot denna känsla af behof är det att träda in i skogstorpet och se med huru litet människor i denna värld kunna begå sig och trifvas. Hvad fruntimrens smycken angår, befara vi, att de måste räknas till det, som kan undvaras; juveler m. m. blifva i flertalet fall ett snobben, ty vill man vara fullt uppriktig, måste man vidgå, att den ena lilla frun ofta bär dem för den andras räkning, d. v. s. för att reta hennes afund. Nåja, de förhöja j u äfven skönheten, det måste erkännas, men en djup sanning ligger dock i efterföljande kända berättelse: En mandarin, hvilken var mycket svag för att hafva sin klädnad öfversållad med juveler, åtföljdes en dag af en gammal man, som allt emellanåt bugande tackade honom för hans juveler. » Hvad menar du? » utbrast slutligen mandarinen, » jag har ju aldrig gifvit dig några juveler. » » Nej, » svarade den andre, » men ni har tillåtit mig att se på dem, ' och annat gör ni ej själf med dem, om icke det att ni har besväret att vaka öfver dem, hvilken föga afundsvärda syssla jag slipper. » Det finns vidare något, som plägar benämnas dyra vanor — ofantligt lätt förvärfvade Jta-yelerare K A N D E R S O N 1 Jakobstorg: 1 och svårt aflagda — som slukar penningar och fräter på ekonomien. Att männen härutinnan äro de som synda mest, är nog oomtvistligt, men äfven kvinnorna hafva sina dyra vanor, såsom t. ex. deras förmiddagsrummel hos sockerbagarne. Men är det förkastligt att gifva ut sina penningar på konstlade behof, blifver det så i dubbel måtto, om de skola tillfredsställas medels anlitande af krediten, och i mångdubbel måtto, om den, som åsamkar sig skulderna, ej har någon säker utsikt att kunna betala dem.
Jag ätcrtager af Herr Baron och Landt-Marffalken den Staf som med sä mycken wärdighet af Herr Baron och Landt-Marskalken blifwit förd, förakt den till Hans Kongl. Majit i undcrdänighet ätcrställa. Denna Stafwitsordade om Konungens Nådiga tänkesätt för Ridderssapet och Adeln dä densamma lemnades till Herr Baron och Landt-Marssalken, hwilken med KonungensHöga förtroende förenade Ridderssapets och Adelns agtning och wänssap.Ofwertygad om Ridderssapets ochAdelns bifall, kan jag försäkra om dest tänkesätts beständighet, säsom den gärd Herr Baron ochLandt-Marssalken tillkommer frän Let Ständ, som alltid högagtadt sanna och werkliga förtjenster. Mätte Herr Baron och Landt-Marssalken i längliga tider njuta frukten afsitt ädla och lyckliga bemödande att hafwa bidragit till allmänt wäl, och med wänssapens känslor erinra sig den ömma del Ridderssapet och Adeln alltid tager uti Herr Barons och Landt - Marssalkens beständiga walgäng och förnöjelse. Högloflige Ridderssapet och Adeln ätssiljdes klockan tre awart till 2, under inbördes betygande afrillfredsställelse öfwer det nyttiga forn wid det nu fulländade Riksmöte blifwik för Fäderneslandet uträltadt. In killer» ?rotoeo11i, O. kiilverstolpe. Register. (NB. Till utrönande af alla Riks Ständens beslut öfwer hwarje mäl; se Protocoiis-Utdrag.) A. Äctie-ägares uti Äbo-Discont rättighet att äterfä sitt sH!lfwer, iy5. 203 325. 330. 34A. llldeliga Iungfru-Skift, se Iungfru-Stift. Friherre 6a>-^ JoLarr, yttranden, 2lz, Hkg.
Till följe af den praktiska erfarenhet, jag under alla dessa år tillegnat mig, anser jag mig något så när kunna bedöma ett hushålls utgifter, och känner mig därför manad att rikta några ord till Lovisa S —. Ärade Lovisa! Jag skulle högligen beundra eder metod att hushålla, om det vore en möjlighet att föda 5 barn, sig själf, man och jungfru på mindre än 35 kr. i månaden. Jag känner en arbetskarl här i vår stad, äfven han begåfvad med 5 friska plantor, hvaraf de yngsta alla fått skåda dagens ljus på barnbördshuset, till följe af att de ej haft råd anlita hjälp i hemmet. Sagde arbetskarl har 15 kr. i veckan, däraf afsättas 5 kr. till hyran, 10 kr. får hustrun hvarje fredags afton. Hon är en ovanligt duglig hustru, som själf, utan maskin, syr åt alla sina barn och lappar om sina små, så att de alltid äro rena och snygga, mannen lagar själf, på lediga stunder, deras skodon o. s. v. I deras hem förekommer hvarken öl, vin eller ägg (oaktadt hon har 5 kr. mer i månaden än Lovisa), d. v. s. då alla äro friska; om något af barnen är sjukt, gör hon som andra mödrar allt för att skaffa det hälsa och krafter. Allt bröd bakar hustrun själf i sin spis, frukostarne utgöras af kaffe och mjukt bröd, på f. m. få barnen^bröd, då de äro hungriga, då där kokas soppa räknas potatisen och morotbitarne på hvarje familjemedlem, häraf torde nog framgå, att intet slöseri förekommer, och likväl får hon ej af veckopenningen öfver till det minsta, utan hvad som går åt till kläder måste hustrun förtjäna, dels på tvätt, dels vintertiden på sillsaltning o. s. v. Det märkvärdigaste är att denna i mitt tycke högst aktningsvärda familj ej heller kan kläda sig på 4 kr. pr månad, oaktadt de få någon hjälp till barnens beklädnad i de hus, där de gå hjälp. Lovisa är så vänlig och redogör något för veckans matordning, därvid upplyses äfven, att familjen hvarje frukost äter 8 ägg; 30 gånger 8 gör 240, sålunda 12 tjog ägg pr månad, och då har jag ändock ej räknat ett enda ägg för jungfrun.
Det af Utskottet, uti den 3y:de punkten, väckta förslag till användande af de besparingar, som Utskottet ansett kunna inom den 3:dje Hufvud-Titeln till vägabringas, har af P reste-Ståndet blifvit lemnadt utan anmärkning och af Bonde-Ståndet bifallet, hvaremot inom Ridderskapet och Adeln är vordet erinradt: att, då det berodde först af huruvida indragning af befäl kom att ega rum och derefter af det indragna befälets längre eller kortare lifstid, om och när de af Utskottet afsedde besparingar kunde komma att disponeras till utvidgning af de indeldta Cavalleri-regementenas Exercis-sqvadroner, så var det endast med hänseende till erkännandet af nödvändigheten af denna Exercis-sqvadronernes utvidgning, som Utskottet för det närvarande verkat till Armeens hästa, och af Borgare-Ståndet återremiss beslutad, på grund af förekomne anmärkningar, dels att hvad Utskottet i denna punkt föreslå - Stats-Utskottets Utlåtandej N:o 202. 29 git, vore sä mörkt och otydligt uttryckt, att en omarbetning och närmare utveckling af Utskottets mening blefve högst nödig, dels att någon anvisning å besparingarne ej måtte göras för tillvägabringande af den utaf Rikets Ständer redan afslagna löne-förhöjning till Gardes-Regementenas befäl. Utskottet, som ej kunnat inse, hvaruti den af ledamöter inom BorgareStåndet uti denna punkt anmärkte otydlighet skulle förefinnas och således ej är i tillfälle att meddela något förtydligande derutinnan, har i öfrigt ej funnit någon gilltig anledning att i saken frångå det afgifna yttrandet.
Nådig försäkran på denna ersättning uti åtskilliga under Ädelforss lydande Hemman, samt att Bytes - 4 Kongl. Ma/.ts Nådiga Propos. N.o 3o. bref måtte utfärdas, Kongl. Maj:t och Rikets Kammar-Collegium med underdånigt utlåtande inkommit, samt bemäldte Collegium, äfvensom Kongl. Maj:ts och Rikets Bergscollegium, uti gemensam Skrifvelse, jemte underdånig anmälan, att den nya, efter Rikets Ständers ofvanberörda begäran, af Kongl. Maj:t förordnade undersökningen vidÄdelforss blifvit, i alla vederbörandes närvaro, hållen , sig i underdånighet yttrat, rörande de åtgärder, sorn, i anledning af det dervid ådagalagde förhållande borde vidtagas; så förordnade Kongl. Maj:t, medelst Nådigt Bref till Kammaroch Becgs-Collegierna af den 21 October 1819, att, i följd af hvad vid berörde undersökning förekommit, och emot Arrendatorn af Guldverket, Öfver-Directeuren Kihlström, blifvit yrkadt, frågan om bans skiljande från Arrendet skulle öfverlemnas tilla Kammar-Advocat-Fjscalen, för att emot nämnde Arrendator väcka den talan, hvartill omständigheterna kunde föranleda, och att Collegierne derefter egde i målet ordentligt Utslag meddela samt med underdånig Berättelse om förloppet till Kongl. Maj:t inkomma; hvarvid, i händelse Kihlström blefve fråndömd dess rätt till Arrendets vidare begagnande, underdånigt Utlåtande tillika borde afgifvas, huru Ädelforss Guldverk, samt derunder lydande hemman och lägenheter för framtiden skulle kunna på bästa Kongl. Mdj.ts Nådiga Propos.
» 350 Den 17 Juni f. m. Man har ansett, att det borde vara fängelse-styresmannen förunnadt, att om bref innehåller enskilda angelägenheter, att på förhand öpna och undersöka skrifvelsens beskaffenhet. Då meningen med den styresmannen lemuade pröfningsrätt, på sätt mom. tydligen utvisar, är att förekomma att icke genom brefvexling ordning och säkerhet inom fängelset må kunna äfventyras, men sådant icke kan ske, såvida icke hvarje bref på förhand pröfvas, och det ju dessutom icke är möjligt att. veta hvad ett bref innehåller förr än detsamma blifvit undersökt, ty på bref-aflemnarens eller fångens upgift kan man väl icke lita, synes denna anmärkn. vara i allo obefogad. Vidare har man, såsom ett fel mot förslaget, anmärkt, att någon ovisshet skulle råda i afs. å hvad man egentligen menade med cell, och såsom stöd härför anfört, att i l:sta §:n talas om enrum eller s. k. cell, men i den 5:te om särskildt rum. För min del kan jag icke Anna, att någon skillnad emellan dessa tvenne saker finnes. Hvad åter beträffar den hufvudsakligaste anmärkn., eller den af Gr. Sparre gjorda, att en tid borde vara bestämd, öfver hvilken enkelt fängelse icke finge räcka, så kan det väl vara möjligt att vid ett eller annat fall någon hårdhet vid tillämpningen kan upkomma; men jag hemställer om det kan vara möjligt att stifta en allmän lag, af den beskaffenhet som denna, vid hvilkens tillämpning ingen orättvisa kan komma att ega rum. Sådant mäste afhjelpas genom serskilda föreskrifter, och synes till en stor del vara förebygdt genom 7:de §:n, som stadgar: »I fråga om hvad ytterligare i afs. å ensamhetsfångars vård, arbete och behandling skall iakttagas, samt hvad i öfrigt till ordning vid ensamhetsfängelse och tillsyn derå hörer, galle hvad derom redan är eller framdeles kan blifva föreskrifvet.» Dessa föreskrifter kunna icke, enligt min öfvertygelse, komma att meddelas af den verkställande maktens lägre organer, såsom Hr Carleson uttryckt sig, och då tror jag icke heller, att någon våda skall upkomma.
Detta passar oss desto bättre som vi i dag hafva Tisdag, Mars’ egen dag, och det icke dröjer länge, innan den timme är inne, hvilken han på detta dygn uteslutande beherrskar37. Derföre gäller det att vid vår besvärjning begagna den martiska afdelningen af min magiska apparat. Bland elementerna är elden martisk. Vi skola således på detta altar tända en eld. Bland plantorna äro de törniga, giftiga och brännande martiska; vi underhålla således denna eld med torra qvistar af törnbuskar. Bland djuren stå de mordiska och djerfva i vexelverkan med den blodröda stjernan; se här trenne bälten af lejonskinn, garnerade med tänder af tigrar, leoparder och björnar, försedda med spännen af jern, emedan jernet är den martiska metallen. Fästom, när tiden är inne, de bältena kring våra lif! Bland stenarne äro diamanten, ametisten, jaspis och magnetstenen martiska; jag nedtager här trenne diademer, som, ehuru af simpelt jern, gnistra af dessa stenar och äro försedda med tecken och signaturer af vår planet. Se här trenne jernstafvar, märkta med samma tecken; dem skola vi bära i handen. Dessa med ametister besatta bröstsköldar, hvilkas hebreiska inskrifter och karakterer hafva afseende på samma stjerna, skola vi bära på vårt hjerta öfver de hvita kläder, som vi före besvärjelsen ikläda oss. Här åter äro trenne med diamanter besatte ringar; dem skola vi, hvar och en, bära på långfingret under den högtidliga och fruktansvärda stund, som väntar oss. På bordet ställa vi dessa trenne klockor; den ena af en rödaktig metallblandning, försedd med jernringar, kallar den martiske anden hit; den andra, gjuten af electrum magicum – det vill säga en proportionerlig blandning af alla metaller, med tillsats af astralisk tinktur – är tjenlig för tillkallandet af himmelska hjelptrupper af alla ordningar, om så skulle behöfvas.
Verk och derpå grundat sine beräkningar på en framlida bärgning, hvilken skulle elem oförskyldt frånkännas i händelse de nu ginge miste om en såsom säker ansedd inkomst, hvilken de fleste genom trägen och mångårig tjenstgöring sig förvärfva!. Då utaf återremisserne ej allenast inhemtas, att nyssberörde åsigter varit rådande hos trenne af Riks-Slånden, utan och derjemte blifvit upplyst, att ds IS! i o tjenstemän, som finnas å närlagde förteckning upptagne och hvilka enligt Utskottens afgifne Betänkande skulle förlora antingen hela eller någon del af sin Lön uti Allmänna Magazins-Directionen, oförvitligen tiliryggalaggt flere års tid uti Statens tjenst, och att nästan alla dsssulom med Hustru och oförsörjda barn befinna sig uti knappa vilkor, hafva Utskotten cj dragit i Betänkande att med stöd af ofvan åberopade billighets skäl instämma uti dea S ta t s-U t s k o 11 e t s Betan kand en. 3^5 föreslagna ändringen af Betänkandet i hvad detsamma rörer Löfte-regleringen för Directionens underlydande Tjenstemän, heldst den derigenom tillkommande, * förhöjning i Expeelance-Stateh ej uppgår till högre belopp äii 2,866 Banco, hvilken Summa dock årligen genom befordran eller dödsfall efter hand kommer ali förminskas och försvinna; I följd hvaraf Utskotten hos Riksens Högh Ständer vördsamt hemställa, ^itt alla ofvannämnde Tjensteman och Betjente af Allmänna Magazins-Directionen må, om Verket indrages, få »juta ersättning för sine i närvarande stund innehafvaude Löner efter den beräknings-grund och med de ålagde vilkor Utskottens Betänkande för tillgodonjutandet af denne förmån l öfrigt föreskrifver. Häremot kunna Utskotten icke instämma uti den särskildt gjorde anmärkning, att Kongl.
I alla bok å l dor å 75 öre: BRANDoch DYRKFRIA C fö a r p kokspi p s é lar, - kakel B r ugnar, i k str e yku t gn t ar e m p. m. — General Lee ' s marsch. — FÖRVARINGSHVALF m. tel tel. Förs Kont Ri Ri k Ri no, t n k s u d pel n o — h flesta al rd la ep n, a s p ö ck. r f a ö V rvar. a för ik 10 a — fack, 4 h) and b lin e g ro a e (r n S d. t u F är i m r 20 R. e i lä g c från e öre. k la r s a lo (pl 8 g h a vyer, 5 o tser grat 7) vari 25, I i präs s nnehål n o. t g; - 35, lande äf 50 venle c: des kronor. a e 1, m 650 o (ö Tes t a p g p a n st. t s a a ment vä skåpf obref dyl T. af ot a A. g st a o s rl 55185) eken, til f Al 61 22 98. Fili ä a ljn l o: r: ing: Lektyr! Äfven öfriga af extra fina kvalitéer till möjligaste lägsta priser. finfina råa från öre pr kilo. och från pr kilo hos Allm. Exp. ty ty ty ty ty - ty ty af ty Barnklädningar, RiksIdun. ty K &lt;ty M A11m. BBIKSÉN i Vestervik. SS Skeppsbron SS. 5 Strandvägen B. Husmödrar! Spara är lösen för hvarje husmoder med en begränsad hushållspenning I Hurti göra en verkligt stor besparing? Jo, använden i Edra hushåll Pellerlns Margarin, Göteborg, som är bäst, drygast och billigast / Originellaste Fantasimöbel i fornnordisk stil för glödbränning ell. målning. Pris omå- lad kr. 25, stoppning af soffo. stolsitsarne Ökar 10: 50. Målad i hvitt och guld, stoppad 50 kr.