Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t icke lärer underlåta att, efter vederbörandes hörande, göra den nådiga framställning i ämnet, som kan af omständigheterna påkallas, får Utskottet af sådan anledning och i anseende till ärendets outredda skick, hemställa, att Grefve Posses ifrågavarande motion icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. 21 :o. Vidare har till Utskottets behandling blifvit remitterad en hos Ridderskapet och Adeln väckt motion (N:o 45), deruti Herr Du Paetz, F., föreslagit att, som lotsarne på Gotland visserligen hade af Staten jordlotter sig upplåtna, men nödgades sjelfve bekosta nödiga bostäder, hvilket förhållande för obemedlade lotsar medförde stora svårigheter, Rikets Ständer måtte besluta, att hvarje lotsstation, som hade sin jordlott lämpligt utlagd, skulle på Statens bekostnad bebyggas, hvarefter byggnaderna borde af lotsarne underhållas. Såvidt af motionen kan inhemtas förefinnes icke någon anledning, hvarföre lotsarne på Gotland snarare än i andra trakter af riket skulle vara i behof af ett sådant understöd från Statens sida, som motionären åsyftat; och då i allmänhet lotsarnes inkomster torde vara tillräckliga för deras bergning, hemställer Utskottet, att Herr Du Rietz’ förevarande motion må af Rikets Ständer lemnäs utan afseende. Statt-Utskottet» Utlåtande J/s 52. 19 22:o. Slutligen har Utskottet till behandling förehaft nedannämnda inom särskilda Riks-Stånd väckta, till Utskottet remitterade motioner, nemligen: a) af Herr von Francken, A. A., (under N:o 72) och Herr E. D. Grape (under N:o 34), hvilka motionärer af anförda skäl hemställt, att Rikets Ständer måtte anvisa ett anslag af 100,000 R:dr till uppföi-ande af en fyrbyggnad med lentille-apparat af Usta ordningen på Svenska Högarnes håkland, tillhörande Stockholms skärgård; b) af Herr Du Rietz, F., som (i motion N:o 89) föreslagit, att vid det s. k. Fahludds-refvet utanför
c. omförmälas, samt att så väl dessa som spanmålsanslaget för vidmakthållande af ladan vid Isala i nämnde Län sedermera liqvideras, på sätt berörde mom. innehåller. e) Att den till underhållande af Runna qvarndamm i Westmanlands Län anslagne dagsverkslösen bör försvinna derigenom, att vid grundräntans förvandling samma lösen efter enahanda beräkningsgrund, som vid nämnde förvandling följes, varder derifrån afdragen och således endast återstående beloppet utfördt. 21:o. De årliga ersättningarne utbetalas sålunda: att hvad, som belöper för löneanslag, utgår qvartaliter; att godtgörelsen för Augmentsräntorna och-anslagen till Gästgifverier, Färjor och Färjkarlar samt Postbönder och Brefbärare för hvarje år liqvideras vid den tid det påföljande, då uppbördsstämmor lör hemmansräntornas uppbärande hållas; samt att alla öfriga utfalla vid slutet af det år, för hvilket de beräknas. 22:o. Att all till Statsverket utgående tionde samt ordinarie räntan, sä vidt den sednare i persedlar beräknas, böra lösas med penningar efter medelpris, som bestämmes för fem år i sender, på grund af den under de tio förutgångne åren i afseende å Kronans räntor stadgade markegång; dock att detta medelpris första gången endast bestämmes till och med år 1850, efter markegången för åren 1836—1845. Deremot kommer i fråga om utgörande af sådana räntor och tionde, som indelningshafvare tills vidare bibehålla, att enligt nu gällande stadganden förfaras. 23:o. Efter den i första mom. af nästföregående punkt omförmälde grund löses äfven den spanmål, som för ständiga RoteVacancer i Skåne utgår, äfvensom HästeVacanceSpanmålen, i de fall, då samtelige Rusthållare vid den inom Länet förlagde andelen af ett Regemente eller de Rotehållare inom Länet, som utgöra den ständiga RoteVacanceafgiften, förena sig om denna förändring uti de afslutade contracterne. 24:o.
Liefve antaget att till nästa Riksdag hvila, till Riksens Ständer inkomma med utlåtande om det sätt, hvarpå förslag, motsvarande åtskilliga förut under Riksdagen, utan afseende på Representationens ombildning, framslälda, skulle kunna uti det i Memorialet N:o 68 innefattade alternatift intagas; och Utskottet hade vid denna anmälan äfven afseende på de tvänne, hvilka Bonde-Ståndet nämnt; men då Ståndet visserligen har rätt att i en Grundlagsändring, den Ståndet j öfrigt allena antagit, yrka de modificalioner, Ståndet finner lämpliga, och hvilka icke innefatta nya förslag, har Utskottet ansett sig böra ställa sig Ståndets fordran i detta afseende till efterrättelse. Utskottet har dock ansett sig böra anmärka, att det tillägg, som Ståndet uti 49 § fordrat, neni - Conslkutions-Utskottels MemorialIV.o toS. 5 linén ali äfven Förmyndare-styrelse skall uttryckligen nämnas, såsom berättigad ali Riksförsamlingen till urtima Riksdag kalla, när den nödigt linner, dels torde vara betänkligt, på den grund, att, örn ett sådant stadgande intages, utan att den Interims-Slyrelse, som stundom mer än ett helt Ar kan styra Riket, på samma gång nämnes, tvekan möjligen skulle kunna hysas, huruvida denna Interims-styrelse, t. ex. då främmande magt angripit
Memorial 3 med en rättelse uti memorialet JV:o 301. (U. A.) Uti Stats-Utskottets memorial N:o 301, 48 punkten, liar genom misstag inllutit, att UtskoLtets tillstyrkan af bifall till Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, att förslags-anslaget till fångars vård, skjuts, underhåll, medicamenter, m. m., nu utgörande 245,380 R:dr, måtte med 100,000 ll:dr förhöjas, blifvit godkänd af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet, i stället att Ridderskapet och Adeln beslutat, att för nämnde ändamål skulle å stat uppföras ett förslags-anslag af 430,000 R:dr. Vid sådant förhållande har Utskottet, så vida icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga antingen antaga Utskottets tillstyrkan, eller förena sig uti Preste-Slåndets beslut, genom hvilket anslaget blifvit bestämdt till 425,380 R:dr, funnit sig böra i så måtto förändra dess förra förslag, att Utskottet hemställer, alt genom serskild votering må bestämmas, huruvida Ridderskapets och Adelns nyssnämnda beslut eller Preste-Ståndets beslut skall utgöra contra-proposition vid den hufvudsakliga voteringen; och föreslår Utskottet, i sådant afseende, följande votering: Den, som vill, alt till contra-proposition vid slutlig votering, i fråga om anslaget till fångars vård, skjuts, underhåll, medicamenter m. m., antages Preste-Ståndets beslut, hvarigenom samma anslag bestämmes till 425,380 R:dr voterar Ja; den det ej vill, Nej; . Vinner nej, antages till contra-proposition Ridderskapets och Adelns beslut, hvarigenom ifrågavarande anslag är vordet bestämdt till 430,000 R:dr. Sedermera anställes votering i hufvudsaken, enligt så lydande proposition:
Allt för mAnga hiilla p&amp; en fullkomligt negativ andlighet, till största delen bestAende af förakt för den jordiska till-. Dagny. varon och en langtan att undfly densamma; en andlighet, som livilar g&amp; en skarp skilnad mellan det andliga och det v&amp;rldsliga, och som förstör tillvarons enhet; mycken uppoffring och för resten mycken fördom; ett medlidande utan gränser far de olyckligaste och brottsligast^, en ytterlig stränghet mot de mlnniskor, hvilkas rastlösa intelligeus icke kan antaga de fastslagna trossatserna; en öfverdrifven iipphöjelse af valgörenheten, ett förakt för tanken, ibland till och med för stamvetets röst. N I val, detta ideal har haft sin tid! VAr tid begar nagonting annat, och det anstir icke oss, Kristi efterföljare och Beformationens söner, att beklaga oss deröfver. Den &amp; dia kvinna, som vi begrilta, bemödade sig att förverkliga detta ideal, evangeliskt och protestantiskt i högsta bemarkelse, ett ideal i alla punkter öfverensstämmande med vArt tidehvwrfs berättigade fordringar. I hvarje ögonblick af sitt lif, later hon den för tillfiillet trangande pligten afgöra shvY1 faltet för, som arten af hennes verksamhet. Hon lagger hela sitt hjärta i utöfningen af sitt verk; hon arbetar efter basta samvete och basta försthd. Nyss gift, hanger hon sig vid sidan af sina pligter som maka A t skötseln af en gammal och sjuklig sltigtinge; hon blifver sjukskö- terska, och under flere %r kanner denna unga kvinns icke till andra förströelser an dem, som hennes allvarliga sysselsiittning medför. Sann i o g n att saga &amp; r den riktade vluinns, &amp; t hvilken hou egnar alle dessa omsorger, en kvinna af ovanlig begafning och sailsynt gudsfruktan. I detta sjukrum läser man mycket och sysselsateer sig med de mest upphöjda amnen. Sent kom moderskapet med sina fröjder och sina pligter. Noderskanslan vaknar, och gifver sig tillkanna i kanslan af ansvarets hela vidd.
Som erfarenheten, så väl förlidet som innevande år, visat det svårighet på några ställen yppat sig, att, emot det i K. M:s Nåd. Förordn. af d. 18 Jan. 1855 bestämda dagtraktamente af 1 B:dr b:ko, erhålla tjenliga personer till vittnen under bränningsterminerna, och då till denna vigtiga befattning böra utses redbara, aktade räkneoch skrifkunniga män, och då dessa, synnerligen på landet, der de ej sällan bo aflägset från förrättningsstället, nödgas uppoffra flera timmar dagligen af deras ofta dyrbara, i och för skötandet af egna vigtiga angelägenheter uptagna tid, torde förhöjning i nämnde dagtraktamente vara af behofvet påkallad. I. H. 28 431 Den 26 November e. m. Jag får således härmed vördsamt föreslå, att fjerde mom. af 57 <§:ii i Högstberörde Nåd. Förordn. må erhålla följande lydelse: »Vittne tillkomme vid mätningsoch profningsförrättning i dagtraktamente 3 R:dr r:mt.» Ofverlemnandes jag dock åt Höglofl. Utsk., som torde ega tillgång till fullständigare uplysningar i ämnet än hvad jag såsom enskild kan hafva, att, i st. f. summan 3 R:dr r:mt, insätta annat belopp, om detta ej anses lämpligt. Remitterades till Bevilln.Utsk, Hr Tham, Casper Wolrath Victor, upläste 3:ne motioner af följande innehåll: 1:0. Knapt nog finnes någon vackrare barmhertighetsinräftning inom Sverige, än Institutet för döfstumma och blinda. Den, som med upmärksamhet löljt nämnde instituts verksamhet, har sannolikt funnit, huru i dubbelt hänseende man kan säga att de blinde se, de döfve höra och de dumba tala. De vackra resultaten af denna inrättning spåras nu mer öfver hela landet. Man måste, näst Nådens Herre, hembära sin tacksamhet härför till de lärare, som bestrida undervisningen vid nämnde inrättning, Men beklagligtvis har deras arbete och menniskokärlek blifvit bra mycket förbisedd af Staten.
Öfverskott. Brist. Enskildte medel, Allmänna medel. Summa. Spänne mål. Spänne mål. Spänne mål. T:r k: Spanrie mål. T:i\ k^ Spanne mål. Contant. Contant. Contant. Contant. Contant. R:dr sk. K:dr sk. T :r k:p R:dr sk. T :r. r:st R:dr R:dr k:p T:r. r:st IO 11 20 10 IO 10 10 398 206 3°° 20 4 Gymnasier: 1 Gefle. 6 Bectorer tillsammans Adjunct Director Musices - Linköping. 7 Bectorer tillsammans - Adjunct Bibliothekarie D i rector Musices - Consistorii-Notarien - Skara. 6 Bectorer tillsammans - Adjunct Director Musices - Consistorii-Notarien - Strängnäs. Alla Bärarne tills:s, kronor, och Domkyrkom. Socknegångsmedel 24 Domkyrko eko - 200 Co Heer d: o 84 32 — Af privata dispositioner - Föreslås 7 Bectorer tillsammans Adjunct - Director Musices ... Consistorii-Notarien Westerås. 6 Lectorer tillsammans - Adjunct Director Musices - Consistorii-Notarien - Wexiö. Alla Bärarne tillsammans — Föreslås 6 Bectorer tillsammans Adjunct D i rector Musices - Consistorii-Notarien - Lunds Stift. Föreslås för Consistorii-Notarien BBund Gymnasium i Skåne med 6 Bect. tilis:s Adjunct - Director Musices - Götheborg. Alla Bärarne tillsammans - För-eslås 6 Bectorer tillsammans Adjunct - Di rector Musices • Consistorii-Notarien - Calmar. Alla Bärarne tillsammans - Föreslås b Bectorer - Adjunct - Director Musices - Consistorii-Notarien * Carlstad. Alla Bärarne tillsammans - Föreslås 6 Bectorer Adjunct r Director Musices - Consistorii-Notarien - Hernösand.
Dess karakter, som, ifall den med få ord skulle kunna skildras, svårligen kunde inrymmas i andra termer, äro begär efter fåfänglig prakt och paradsjuka, så i afseende på Statens functionärer och tjenstemän af alla classer, som på allmänna företag, utan tillräckligt fästadt afseende på nyttan ; ett deraf härrörande slöseri med Statens medel, när de blifvit undfångna, och begäret efter flera medels uttagande af folket, när de undfångna aldrig velat räcka till; sträfvandel att centralisera förvaltningen och att med detsamma från constitutionella former lösgöra Konungens makt; begagnandet för sådant ändamål rätt ofta af otillåtna utvägar, såsom att tillstyrka directa befallningar till embetsverken att handla i strid med deras embetspligt och med grundlag, godtyckligt qväsa yttrande-rätten, att af Statens medel bilda sigoafluingiga och redovisningsfria cassör, dels undandraga för grundlagsenlig publicitet, dels fördölja för R. St. hvad som utan deras vetskap och medgifvande aldrig bort kunna ske, såsom att utöfver mellantiden för riksdagarna utsträcka disposition af Statens medel och för en framtid skuldsätta densamma; litande i sådana fall antingen på folkets fromhet eller på dess begrepp om nödvändigheten att upprätthålla Statens anseende, äfven der förbindelserna, såsom rakt utöfver lagbehörighet tillkomna, borde anses såsom nullileter.
De hafva ingen af dem varit expressioner af den monarkiska makten. Sveriges fundamentallagar hafva alltid varit grundade derpå, att Monarken genom representationen skulle få inhemta folkets röst. Denna röst inhemtades från 4 munnar, men de voro dock folkets munnar. Nu går detta förslag ut på ali emellan Konungen och nationens representanter satta en byreaucratisk institution, bestående af ett slags K. embetsman, utnämnde af Konungen. Jag hemställer till eder, mine herrar! om detta ej vore en af de aldra största förändringar i väsendet af Svenska Reg.Frn, som kan tänkas. Jag hemställer det till dem af herrarna, med hvilka jag föröfrigt så ofta varit af olika tanke om rätta tolkningen af 81 §:n Reg.Frn, och om rättigheten att här såsom gemensamma tankar förklara framställningar, som innefatta nya förslag. Det är icke min sak att vilja lägga hinder i vägen för Ståndets fria beslutande rätt i denna del; men om det någonsin borde ske, så vore det nu, då Coust.Utsk. så tydligt som vid detta tillfälle uttryckt hvarom fråga är, nemi. om representationens ombildning, och icke om hela samhällsförhållandets förvandling från del nuvar, tvåfalldiga af Konung och representation, till den gamla medeltidens trefaldighet af Konung, Råd och Ständer. Frih. Boye: Hr von Troil har med en klarhet och logik, som har företräde framför min, ganska riktigt och bättre än jag framställt den theori jag yrkat; men om min uppfattning varit riktig, så har han, efter förträffligen gifna premisser, förhållit oss den motsvarande conclusionen. Han har, såvidt jag fattat hans yttrande, ej kommit till annan conclusion, än den, att Fransyska pärskammaren icke borde vara den, efter hvilken vi borde bilda vår öfre kammare, och för resten att Frih. Hamiltons förslag innebär mera conservativ anda, än Hr von HartmansdorfFs. Men jag beklagar, att en så god talare och en man, som hos oss alla njuter en så verkligen förtjent aktning, icke] tillika sagt oss om lian vill hafva Frih. Hamiltons förslag eller icke. Det torde han kanhända säga oss härnäst, och jag förmodar att vi då skola förstå hvarandra.
Härvid förekommo: l:o Yttrandena, sidan 2, i anledning af Bonde-Ståndets serskilda beslut, å början af sidan 3, i anledning af Ridd§rskapets och Adelns beslut, samt sidorna 5 och 6, angående förlaltnings—förslagets §§ 28 och 34, § 55 mom. 1, och § 46, mom 1. Lades, med godkännande, lill handlingarne. 2:o Inbjudningar: till Ridderskapet och Adeln, samt Bonde-Ståndet, sidan 2, fröt.-VIdrag den 26 Maj i860. 431 till Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, sidorna 3 och 4, och till Ridderskapet och Adeln, sidan 5. Lades till handlingarne. 3:o Inbjudningar till Borgare-Ståndet angående lörfattnings-förslagets §§ 4 och 72. Antogos. 4:o Yttrandet, angående § 40 uti förlättnings-förslaget. Bifölls. och 5:o Öfriga delen af Utlåtandet, N:o 9. Lades till handlingarne. Frän Hederv. Bonde-Ståndet. S. D. Vid föredragning af Stals-Utskottets Memorial N:o HO, angående aflöningens bestämmande för den hos Riks-stånden och Utskotten anställda Kanslioch Vaktbetjening bjef detsamma af Ståndet godkändt i öfrigt, med undantag deraf, alt arfvodet för Sekreteraren i Stats-Utskottet, bestämdes till 450 R:dr per månad, samt att för Sekreteraren hos Riksgälds-Afdelningen inom Stats-Utskottet, samt för Sekreterarne i samtlige de öfrige Utskotten arfvodet bestämdes tili 300 R;dr i månaden. S. D. Föredrogs och remitterades till Stats-Utskottet Kongl Maj-.ts denna dag aflemnade nådiga Proposition angående pension å Allmänna Indragnings-staten åt aflidne Professoren m. m. Anders Retzii Enka Emilia Sephia Wahlberg. Den 26 och 29 Maj. Frän Hederv. Bonde-Ständet.
Likaledes 63 kannors panna enkel form, såsom den största för jordbruket tillåtna, skattar 75 r:dr, och nu föreslås 210: —, således närmast 300 procent. Förhållandet med den föreslagna beskattningen för fabriken visar sig sålunda, att då man antager 3 r:st för en kanna mäsk, samt 12 kannor deraf till 1 kanna bränvin, uppkommer en beskattning af 625 r:dr för 10,000 kannors tillverkning, hvilket närmast svarar mot enahanda tillverkningsbelopp under närvarande förhållande mot en afgift af 75 r:dr, således en förhöjning af öfver 800 procent. 1 öfrigt befinnas de för fabriken föreskrifne kontroller alltför småaktiga samt för egaren besvärande och kostsamma. Jag nämner exempelvis: Att alla inventarier och käril utöfver 7 2 kannors rymd måste mätas och stämplas till onödig kostnad; att bränneri-journal skall föras, redovisande till och med inmäskningsämnet m. m., för hvilket ändamål en skrifkunnig person erfordras på stället, den man annars kunnat undvara; att man vill föreskrifva den nummerordning, karen emellan, efter hvilken inmäskning får ske, oansedt mellankommande fall kunna tvinga att derifrån afvika; och om mäsken, t; 11 följd af en eller annan orsak, jäser öfver, må man ej använda det redan beskattade ämnet annorlunda, än efter gifven föreskrift o. s. V., så kärt man vill undvika bestämda höler. Ilvad Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottens Betankandej N.-o 1. 41 Hvad försegling af redskapen beträffar, anser jag, att sådant bör ske antingen nied ångpannan allena, eller oek endast sjelfva bränneri-redskapen. Andra inventarier af träd än mäskekaren i fabriksbränneriet, hvilka äro de, som beskattas, torde icke heller behöfva underkastas mätning och stämpling.
Handlingar, four Ut kottet latit fran Stockholm hitsöra att hallas Rikets nu församlade Ständer - 4Z8 Den z Junii. der tillhanda, matte fa till samtliZe Standens Ledamöttr titan betalning utdelas erforderligt anta! samt öfwer stöttet af exemplaren föryttras pa det satt och till det pris, hmarigenom åtminstone någon ersättning ti!! Statsmerket ma kunna inbringas; Och jära Nikiens Högloft. Stander, fa framt detta bifalles, hos Kongl. Majtt i underdånighet anhalla, att den del af tryckningskostnaden, som icke till följd af Kongl. Mai.ts osmandcrörde Nådiga Skrifwelse, redan bli mit förstjuten och bland sista Riksdags utgifter upptagen, ma, tillika med transportkostnaden för de bikfKdc exemplaren, bestigande enligt räkning till 58 R:dr 22 ft. i r. Banco, fa utgå af de mede! fom till numarande Riksdags-utgifter marda ansiagne, såsom ock att Kongl. Stats»Contoiret kunde blifwa harem förständigadt och anbe'aldt om den åtgärd, som blifwit fö^-siagen att widtagas til! Statswerkeis ersättning. Orebro den 21. Pä Högloft. Ridd. och Adelns Led. magnar, OAv! dl örn er. Pa Wall ff. Borgare Ståndets Led. magnar, 'Vä SZelin. Pa Högm. Prest-Standets Led. magnar, Ousrst l>Lurrsx Pa Hederw. BondeStandets Led. wägnar, O. Onrlsson. Den z Junii. 4Z9 Utdragas protocollet, kMet bos HKalofl. Ridderfkavet och Adeln, wid Urtima Rishagen i Orebro den z Junii 1812. S. D. ^ppa gjord motion af Landshöfdingen Friherre af Hakanson, alt till Stat för Hans Kongl. Höghet ArfFursten Prins Oscar matte ifrån 18 n ars början anstas en Summa af 16,666 R:dr zr H., utan afräkning a Hans Kongl.
Förordningarne, jemföra, samt 344 Deri 8 Juni. samt Härads - Fogden deremot å den andra sidan tili dag och årtal qvittera hvar betalningspost uti dess särskildta Golurnne, efter Rentans natur och egenskap, hvaraf genast redigt kan ses, livad åboen bör betala, betalt och är skyldig; och derest någon af alltnogen skulle förmena sig vaara för nära skedt, kan målet hos Härads - Rätten rangifvas och afgöras. Häradsskrifvåren får icke förvägra att debitera Rondens Ovittence - Bok efter Markégången för hvar Rente - persedel han bör utgöra, den må vara Kronan förbehållen, eller till andra behof indelt och anslagen, eller för en sådan debitering och uträkning fordra och uppbära betalning, vid 50 Dal. S:mts plikt, enligt 5 § i Kongl. Resolutionen uppå Allmogens besvär 1756, samt Kongl. Resolutionen den 4 December 1794. Uti 19 §. af i 683 års Härads - Fogde - Instruction är väl förordnadt, att qvittencer på Krono - Rentor icke finge gifvas generalitet', utan specialitet för så mycket, sorn på hvar Renta är levereradt, men detta har, i anseende till det genom mynt-evalvationen uppkomna olika beräkningssätt blifvit i så måtto ändradt, att ett nytt Formulaire (ill Debetsedlar blifvit genom Kongl. Kammar - Collegii och Kongl. Stats-Contoirets Circulaire - Bref af den 16 December 1777 meddeit, som dock uti hvad om debiteringen efter Markegången förut stadgadt varit, icke gjort någon ändring. I öfrigt är förordnadt, alt, på det landshöfdingen må erfara, huru vid upp bör - Den 8 Juni'. 345 börden tillgår oeh Fogden sig med allmogen förhåller, bör han stundom låta för sig uppvisa en och annan Bondes Qvittence - Bole och den emot Fogdens Uppbörds - Bok jemföra.
Gemensamma deltagare i Fosterjordens od» ling, i personliga försvaret af Fosterlandets ära, frihet och sjelfständighet äro våra pligter, våra 62 Den 2i Januarii> rättigheter oell t ärt interesse på det närmaste förenade; öppnoni tideböckerne, våra häfder sko]a Idea visa oss de menlige följder för bägges val, uraktlåtenheten af denne samdrägt medfört, och fördelarne vidmagthåilandet af dessa hellga band skänkt håda. Det var denna lyckiign förening, sorn i alla tider afvände Utländskt ok från Nordens fria Innebyggares skuldror _ som i sekler försäkrat friheten och sjel Estan dighetcrl åt Sveriges lycklige söner som höjde Vasars odödlige Stamfar'på Sveriges Thron, och genom ett lika lyckligt val, för närvarande och kommande tidehvarf, tryggat Kran, sällheten, rättvisan och friden åt våra bygder. Kastom en blick på andra Staters Öden , seen dessa af luftstreck och natur vida mera gynnade länder, tryckte ömsom af väldets ok, eller mångväldets lika förkrossande gissel seen ömsesidiga strider om förmenta rättigheters försvar eller tillkräktade omintetgöra odlarens nedlag de mödor härja lofvande skördar, seen deras jordfärgas ömsom af våldsverkarens brottsliga och den stilla medborgarens oskyldiga blod och de heligaste band sonderslitne för tillfredsställandet af de oheligaste begär, ingifne af villade begrepp, sjelfskapade missnöjen, enskildta afsigter, ilskan och härndén, med ett ord frihetens helgade namn tjena till täckemantel för våhlet och de tygel lösaste begärs tillfredsställande.