Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Ank. till Exp. (Jtsk. den 23 April, kl. 2 e. in. Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande JY:o q, angående verkställd granskning af Rikets Ständers Justitia;-Ombudsmans afgifna Embetsredogörelse. Enligt till Lag-Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag från respective RiksStånden, liar omförmåldle Betänkande blifvit af Högloft. Ridderskapet och Adeln återremitleradt i hela sin vidd; af Högvördiga P reste-Ståndet godkändt, så vidt del angår fullgörandet af den Lag-Utskottet i 33 § 2 morn. Riksdags-Ordningen ålagda granskning af Justilias-Ombudsmannens förvaltning af Embetet, men återremitleradt i fråga om det vid Betänkandet gjorda tillägg, rörande Justitice-Ombudsmannens pligt, enligt 100 § Regeringsformen, att anmärka lagars och författningars brister och uppgifva förslag till deras förbättring; af Yällofl. Borgare-Ståndet, jemte uttryckligt gillande af yttrandet om Justilia>Ombudsmannens Embetsförvaltning, lagdt till handlingarne ; och af Hedervärda Bonde-Ståndet bifallet i sin helhet. Som Utskottets, i Betänkandet yttrade, på anförde skäl grundade omdöme, att Justitife Ombudsmannen på ett, värdigt och förtjenslfullt sätt motsvarat det vigtiga förtroende, Rikets Ständer honom lemnat, således är vordet af tre Riks-Stånd, nemligen Preste-Ståndet, Borgare-Ståndet och Bonde-Ståndet godkändt; så lärer, hvad denna del af Betänkandet angår, Utskottet, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkningar, endast behöfva att, med tillkännagifvande häraf, åberopa, hvad Betänkandet i förenämnde afseende innehåller. De anmärkningar, som blifvit gjorda inom Högloft.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkanden: JM 93, i anledning af väckt motion om revision af nu gällande LandshöfdingeiustruU tion; J\s 94, i anledning af väckta motioner om ändring i sednast utfärdade stadgar för Carolinska Medico-chirurgiska institutet; Prot.-Uld.rag 267 JM 95, i anledning af väckta motioner om utländska lotterikollektörers samt inoch utländska försäkringsbolags verksamhet i riket; JM 96, i anledning af väckt motion om meddelande af allmänna föreskrifter, beträffande vilkoret) för sparbankers stiftande, m. m.; JM 97, i anledning af väckt motion om inrättande af skolor för meddelande af undervisning i tjenstehjons sysslor; och JM 101, i anledning af väckt förslag om en embetsexamen för inträde i de förvaltande verken. S. I). Föredrogs ånyo utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns Protokoll den 4 dennes, innefattande dels nämnda Riks-Stånds beslut i afseende å BarikoUtskottets sednare hemställan i dess Utlåtande, JM 26, i anledning af väckta motioner, angående skyldighet för Rikets Ständers Bank att lill ett bestämdt pris utlemna omyntadt silfver, dels inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att i samma beslut sig förena. Inbjudningen afslogs och Protokollsutdrnget lades till handlingarne. S. D. Till Stals-Utskottet remitterades Herr Lallersledts motion (JVs 510), angående förhöjning af adjunktslönerna vid Carolinska Medico-chirurgiska institutet. S. I).
Jag är så fullständigt förekommen af Grefve von Platen, att jag endast vili tillägga, att det Stadgande, som hittills i våra RiddarhusOrdningar qvarstått om representations-rätt för den Adelsman, hvilken sig, med Konungens tillstånd, emot främmande Öfverhet med trooch huldhets-ed förpligtat, blott synes vara en qvarlefva från den tid, då det i Frankrike fanns ett Regemente, hvars Befäl bestod af Svenska Officerare. Då orsaken nu mera upphört, lärer följden böra göra likaledes. J)en g April f. m. 57 Friherre Boije: Jag vill endast i förbigående upplysa anledningen till det stadgande, som säger, att man 3:ne år skall i Riket vara skaltskrifven för att äga inträde på Riddarhuset. I 1818 års Riddarhusordning stod blott, att man skulle vara i Riket skattskrifves Häraf hände, att en Preussisk undersåte, som vid i8a3 årsRiks^ dag anmälte sig inför RiddarhusUtskottet att få Polett, icke kunde densamma utfå. Nästa Plenum återkom han med bevis från en UppbördsCommissarie, att han härstädes var skattskrifven, och Poletten kunde honom ej förvägras. Jag hade då det smickrande förtroende, att vara Ledamot i RiddarhusUtskottet och väckte derför fråga om att bestämma en viss tid, hvarunder man i Riket skulle hafva varit skattskrifven, för att erhålla Polett. Denna tid bestämdes då till minst 3:ne år, som sedermera äfven af Kongl, Maj:t gillades i den nu gällande RiddarhusOrdningen. Vid §. 10 gjordes icke någon an-?, märkning, §. i». Herr Cederschjöld: Denna n §. af förslaget synes mig stå i strid med 7 §:n. I den sistnämnde är Riksdagsmanna-rätten betagen den Adelsman, ”sorn för nesligt ”brott blifvit inför domstol tilltalad och "genom Utslag förklarad vara med mer än 58 Den 9 April f. m. ”halft bevis besvärad, så att Domaren fungit saken böra lemnäs åt framtiden.”
Kyrkorna, så väl stadssom landsförsamlingens, äro ganska vackra och idkeligen försedda med målningar, epithafier och andra prydnader, vittnande om att orten i fordna tider mer än nu varit befolkad af personer ur de högre klasserne. Rådhuset, som fordom varit en klosterkyrka, är i temligen förfallet skick och tarfvar en kostsam reparation. Om folkmängden är redan berättadt. Tillökningeu deraf kan icke anses annorlunda än tillfällig och sålunda icke vittnande om tillväxt i stadens näringsutvägar. — Flere familjer, som lefva på inskränktare kapitaltillgångar, hafva i förhoppning om en billigare lefnadskostnad, under de sednare åren hitflyttat, särdeles från hufvudstaden. Denna 41 Denna uträkning torde dock till stor del kunna anses förfelad, emedan tillfället till ordentlig och snabb kommunikation med bufvudstaden medelst ångfartyg tid efter annan uppjagat priserne på lifsförnödenheter nära neg till likhet med hufvudstadens. Uti ett så litet samhälle, som delta, är det ock naturligt, att ett par familjers inflyttning eller bortflytlning skall pä hyrespriserna utöfva ett märkbart inflytande. I afseende på sedligheten företer sig ej något sorn skiljer denna ort från andra i detta afseende bättre lottade. En viss lugn alfvarsamhet synes vara ett ut märkande drag hos ortens allmoge och detta drag återfinnes äfven hos stadens lägre folkklasser. Brott och fridstörande oordningar begås sällan, och hafva, då de ägt rum, merendels sin rot i fyllerilasten. Dock kan man icke neka att denna last, här som öfverallt annorstädes, är i aftagande eller åtminstone likasom annan orenlighet, sjunker ner till samhällets botten. Såsom i detta afseende anmärkningsvärdt kan vitsordas, att förtjenstcn på källare och så kallade bättre näringsställen år ifrån år aftagit, under det ökade ar renden på de egentliga brännvinskrogarne synas vittna om bättre trafik på dessa. Antalet af källare och näringsställen är 10. Stadens näringsfång äro fortfarande: handel, handtverkerier, sjöfart, faktorirörelse för bergslagen och jordbruk.
Det är väl det mest oformliga, som kan göras i credit väg, att såsom Utskottet föreslår, erbjuda 3-procents-ränta för ett lån på 6 månaders uppsägning, ty hvarken rörliga eller orörliga capitaler skola då insättas, och det är med ett ord detsamma, som att man vill en sak, men dock ställer så till, att den icke kan ske. Utskottet er kän - Den 27 Juli! e. m. kanner på ena sidan, att en upplåning pä anfordran mot låg ränta i intet afseende är mindre äfventyrlig, än om nya sedlar till samma lånerörelse användas. Men det oaktadt begagnar Utskottet icke den enda kraft, som finnes, att göra fruktbara de stora Cassör, sorn bär i Staden måste hållas, och hvilka nu stundom måste ligga 4, 5 å 6 månader, för att vänta på liqvider. Alla dessa Cassör skulle nu kommit i rörelsen, om min Motion blifvit antagen; men delta kan icke ske medelst Obligationer på 6 månaders uppsägning, utan endast genom begagnande af den dagliga omsättningsrörelse, som blott i Vexelbanken går till Million om dagen, och sorn medgifver att utställa Obligationer på anfordran. Hvad vore väl för fara för Banken, att inlösa sådane, när man genast åter på Beursen försäljer dem. När en Bank finnes på samma ort, der den storsta Beursen är, så frågar jag, om icke Utskottets förslag bevisar, att man ser spöken, der de icke finnas. Hvad beträffar det Friherre Cederström anmärkt, angående föreskrifterue för utlåningen, i synnerhet på Bankens egne Obligationer, så är det ett misstag, att han trott det vara tryckfel i Betänkandet; ty Utskottets mening har icke varit, att Bprocents-obligationerne skulle åter upplånas i Banken, utan endast de gamla låneBanco-obligatiouerne, som äro ställda på 35 H. 9 i3o Den 27 Jul ii e. m. 6 veckors uppsägning. Detta visar, alt man den tiden hade vida bättre begrepp än nu om BancoFörvältning, emedan en så kort uppsägning icke kunde vålla så stora svårigheter, och likväl betaltes för dem 4i procents ränta.
Schlyter att under sin lifstid uppbära för utgifvande af Sveriges gamla lagar nu innehaf vande årliga arfvode 1,100 R:dr, äfven om han skulle upphöra med utgifvandet af nämnda lagar, jemte ett af Domprosten Sundberg dervid afgifvet yttrande; 4:o Biskop Brings, Ns 116, om anslag till förhöjande af de vid rikets ecklesiastike Konsistorier anställde tjenstemäns aflöning samt för bestridande af öfriga Konsistoriernas expedition nödiga kostnader; 5:o Biskop Anjous, JVs 117, om anslag till ny hospitalsbyggnad i Wisby; 6:o Prosten Berlins, Ns 118, om anslag till lön för en Regements-pastor vid Husar-regementet Konung Carl XV; 7:o Prosten Babes, JVs 121, om anslag till omläggning af allmänna landsvägen emellan Borås och Sundholms gästgifvaregård i Marks härad samt till understöd åt utfattige i samma härad; 8:o Kontraktsprosten Palmlunds, JVs 122, om statsanslag till väganläggning i Sunnerbo härad från sjön Bolmen till Wieslanda jernvägsstation; 9:o samme ledamots, J\S 123, om statsanslag till en brobyggnad mellan Sirkön i sjön Åsnen och fasta landet; Prot.-Utdrag den 29 November 1862. 77 10:o Kyrkoherden fornströms, JM 127, angående förbättrade lönevilkor för halfva antalet af Kammarskrifvarne i Kongl. Kammar-kollegium; lf:o Professor Carlsons, JM 129, om inlösen af 100 exemplar af Professor Stephens’ samling af forn-nordiska runinskrifter; 12:o Doktor Säves, JM 131, om anslag till en väganläggning emellan Mariestad och Töreboda; 13:o Doktor Björkmans, JM 132, om pension till aflidne Professor S.
Ersättningsansvar för förre Departementscheferne vid GeneralTullslyrelsen, Presidenten af Billbergh och Cancellirådet Walerius, om befrielse från, i ett tullbalance-mål. II. 178. R. 297, 318. V. B. 197, 355. A. 636. VII. U. 435. A. 460. IX. U. 687. X. A. 335. E. 460. Ersättningsskyldighet, om befrielse från den Kamereraren‘E.“M. Dahlerus och Krigsrådet A. L. Hauffman, såsom controllanter å förre Krigskassören S. II. Bratlströms uppbörd, ålagda. I. R. 180. IV. B. 35. A. 109. E. 457. — om befrielse från en förre Commissarien i Riksgäldscontoret A. Vougt ädömd. V. B. 697. A. 703. Expeditioner till Kongl. Majit, Ridderskapets och Adelns. III. 393. IV. A. 39. Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständers. —1 Nio 1. om kröningens firande under innevarande riksdag. I. 60. — Nio 2. angående riksdagskostnadernes bestridande genom Riksgäldscontoret. II. 238. ( 48 ) Expeditioner till Kongl. Majit, Rikets Ständer: — Nio 3. angående verkställd omröstning öfver Högsta Domstolens ledamöter. II. 322. — Nio 4. om förändradt sätt för kröningspenningarnes utdelande. II. 327, 347. — Nio 5. angående bestämmande af en prescriplionstid för fordringsanspråk i anledning af Götha Canalbolags och Malmö f. d. Disconters utredning. III. 13. — Nio 6. i fråga om afgifterne vid utflyttning till utrikes ort. III. 62. — Nio 7. angående anskaffande af militärposter till bevakning vid Lånecontoren i Malmö och Götheborg. lil. 62.
Maj:ts Befallningshafvande i Westerås arrende-anction den 23 förutgångne Februari hållits å åtskilliga till Strömsholms Kungsladugård och Stuteriet derstädes hörande ängar, hagar och andra lägenheter 1 Strömsholms och Kungsörs Fögderier, dervid Bondea Anders Ersson i Hagelsberga samt Öfver-Direktören Hörstadius gjort särskildta anbud, som, beräknade efter medeltalet af de 10 sista årens markegångspris skulle stiga, den förres till t,io,5 Rdr 22 sk. \ rst., och den sed na res till 742 Rdr 2 sk. 5 rst., det sednare lägre auetions-anbodet, med hänsigt till åtföljande borgensförbindelsers, beskaffenhet, blifvit, enligt Kammar-KoUegii och Stuteri-Styrelsens tillstyrkande, framför det högre antaget; anhållande Rigsdagsfullmägtigen Carl Ersson> att Konstitutions-Utskottet mätte uti tillgängliga handlingar undersöka, huru vidsträckt Konungens Rådgifvare medverkat till beslutet, samt i enlighet dermed till vederbörligt ansvar oell ersättning söka befordra dem, sorn genom bristande eller felaktiga upplysningar till detta, enligt hans omdöme, for Kronans och den enskildes rätt och fördel förnärmande beslut bidragit.
Dessusom, i fall en eller liera provinser skulle blifva lidande af missvext, så är detta det rättaste sältet att meddela understöd, emedan man sysselsätter de fattiga på samma gång, som man i form af hetalning understödjer dem och gifver dem medel att föda sig. Intet annat sätt uppfyller dessa båda ändamål; detta är det bästa, det rättaste! Men en så ringa tillgäng, som den SlatsUtsk. anvisat, kan ändamålet alldeles ej vinnas. I andra länder tvekar man ej att låna upp större summor, då ändamålet är att bereda förkofran åt landet, eller att använda dem produktivt; men här åter tvekar man att bifalla ett högst obetydligt anslag af några 100,000 r:dr, som på långt när ej äro tillräckliga för en provins! — StatsUtsk. bar serdeles under den sednare delen af riksdagen, åberopat de knappa tillgångerne, och jag erkänner äfven för min del nödvändigheten af att hushålla; men jag hade trott att StatsUtsk. skulle göra skilnad emellan sådana utgifter, som ej äro oafvisliga, och sådana som innebära medel till förkofran och landets förbättring; och af denna sednare beskaffenhet är det ifrågavar. anslaget. Då man vill vinna ett stort ändamål, sä får man i min tanke ej säga, att man ej har tillgångar; ty det vore detsamma som alt säga: jag vill icke gifva medel till att föra samhället framåt. Det är ett skäl, som i min tanke ej duger; således, om man äfven skulle nödgas att göra lån för att åstadkomma dessa utgifter, så tror jag att man bör göra det. Men örn man det ej vill, så har man utväg till att öka bevillningen; om man nemi. lägger den ökade bevillningen på dem, som hafva förmåga att draga den, och ej såsom hittils alltid skett, pä dem som ej kunna betala den. Må man beskatta kapitalerna och luxcn! Då går man en väg som är klok, så får man inkomster derifrån man bör taga dem; men man ökar ej skatterna för den, som har svårt att draga dem. Flera utvägar finnas ock otvifvelaktigt, men jag beklagar att SlatsUtsk. ej velat ingå derpå.
Och i den följande 3i §:n stadgas bestämdt, att "vid alla ”val och voteringar, bänkm:s-valet allena undantaget, skola ”tvänne upprop ske efter anteckningslistan -— —. De som ”till en och samma bänk höra, träde inom skranket, när ”deras bänknummer uppropas, och hvar och en framläg’’ge, vid upprop af dess namn, sin valeller voteringssedel — —”. Som den tilltalade ännu icke kunnat utstrykas ur anteckningslistan, så måste han, efter Ridd.Ordn:s ensidigt tillämpade ordalydelse, nödvändigt uppropas och följaktligen vara berättigad att sin voteringssedel aflemna. Men kastar man ögat tillika på den så ofta åberopade 41 §:tl i Riksd.Ordn., så finner man genast, all den tilltalade icke Den i3 Januari. 61 kan få deltaga i voteringen. Der heter det nemi.: ”börande ”för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att i mål, som personligen röra en ledamot af något RiksSt., må han väl i ”plena eller utskrs-öfvérläggningarna, men ej besluten, öfvervara. ” Förhållandet med den nu exempelvis anförda voteringen är så alldeles enahanda med bänkm:s-valet, att det nästan skulle förråda ett sårande misstroende till H. R. o. Ad:s omdöme, 0111 jag ville vidlyftigt genomföra bevisningen. Intet hinder finnes i Ridd.Ordn. för en tilltalad att votera i sin egen sak, och icke heller för Konungens rådgifvare m. fl. att deltaga i bänkm:s-valet, utan snarare äro de dertill bokstafligen berättigade; — men i-båda afseenden ligger ett bestämdt och ovillkorligt förbud i 41 §:n af Riksd.- Ordn. Och detta förbud måste väl få vara lika gilltigt i ena fallet, som i det andra. Hr Dalman: Jag anmälde mig blott för att förena mig med Hr Stuart, men anhåller tillika, att Hr Landtm, måtte tillkännagifva sin tanka, huruvida Hr Landtm., efter den förklaring
Elementar-läroverk och vissa lärare derstädes erhålla rätt lill /jens tears beräkning. Från Högloft. Ridderskapet och Adeln har till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet blifvit remitterad en af Herr Munck, B., väckt motion, åsyftande att den enskilda läroanstalt, som af f. d. Löjtnanten, Filosofie-magistern Adolf Törnsten i Norrköping förestås, måtte, "såsom i 49 § af nya Skolstadgan antydes, af Kongl. Majit blifva godkänd såsom med offentligt högre Elementar-läroverk jemförlig; men denna jemförlighet utsträckt icke blott derhän, att läroanstalten finge dimittera ynglingar till Akademien, utan äfven derhän, alt tre af de vid skolan tjenstgörande lärarne må, om de äro Magistrar, få tillgodonjuta samma tjensleårsberäkning, som om de undervisade 4 Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 114. i offentligt läroverk”; hvaremot läroanstalten dels skulle vara underkastad de kontroller, Kongl. Maj:t billigtvis funne för godt i nåder stadga, dels ej finge till den begärda tjensteårsberäkningen föreslå andra personer, än som af Stiftets Domkapitel erkändes såsom ”fullt qvalificerade”, men nuvarande föreståndaren deremot ega att, under nyssnämnde vilkor, antaga äfvensom afskeda lärare. Till stöd för motionen har hufvudsakligen åberopats: l:o. svårigheten att för skolan anskaffa och bibehålla duglige lärare, då desse för framtiden förlorade de år, som under tjenstgöring vid skolan användes; 2:o. skolans nytta och behöflighet, bestyrkta genom antalet af dess elever, hvilket, enligt motionen bilagd förteckning, höstterminen 1856 uppgått till 99; 3:o. omfånget af de kurser, som. enligt jemväl bifogad uppgift, vid skolan genomgås och hvilka ”icke blott vore jemföriiga med, utan i flera afseenden öfverstigande dem, som vid de offentliga läroverken föredragas”.
Sami, N-r m, isa q6* Ståts-Utsiottets Betänkanden'. ningen derå egenteligen bör fästa uppmärksamhet. Såsom sådan har den allt hittils icke ägt rum, och den nya regleringen, ehuru i alla fall förbunden med ytterligare tillskott af Staten för Uärarnes Uöne-förbättring m. m., framträder likväl i denna del inför allmänheten i formen af en beskattning, eller med åläggande af förut okända bidrag till Staten för rättigheten till den allmänna undervisningens begagnande. Under en uppmärksam och alfvarlig tillsyn af Inspectores Scholarum, har nogsamt hittills kunnat förekommas, att Scholm - Lärarne icke obehörigen, eller såsom ovillkorlig rätt, kraft Scholm - gäld, eller skiljaktigt], i mån af bidragens olika rundelighet, ombesörjt undervisningens fortgång. Vid underlåtenheten åter af en sådan uppmärksamhet, skall den föreslagne ordningen för viss Scholm-gälds uppbärande icke utesluta möjligheten af missbrukens fortfarande under en ny form. Uti andre Inrättningar, som hafva allmän undervisning till föremål, finnas åtminstone vissa rum, som icke allenast äro alldeles gratis, hvad undervisningen angår, utan än dertill lemna serskilt bidrag till underhåll, kläder, och fö. da åt den medellöse ungdomen. Att deremot den första Scholm-undervisningen, i följd af nu skeende ny inrättning, ovilkorligen skulle förbindas med en afgift till Scaten, synes, ehuru ringa afgiften må räknas att vara, likväl kunna gifva ett ofördelaktigt intryck, serdeles ho* mängden af medellöse Föräldrar, som föreställa sig en inskränkning derigenom gjord i uthagen till bildning och fortkomst för det Barn, Stats-Vtskotteti Betänkandet hos hvilket de förhoppningsfullt trott sig finna anlag och själsförmögenheter dertill.
För Grosshandlare Andra Handlande Fabrikörer Skrå - Handtverkare och R:dr 18: sk. 12: — Manufacturister • Andra Borgare sorn ej hö - 6; — ra under Skrå 4: 84 I Städerna af första Classen: Grosshandlare - Andre Handelsmän och 12 : ITabrikörer - Skrå - Handtverkare och Manufacturister — 4: 34 Andra Borgare som ej höra under Skrå I Städerna af andra Classen: Grosshandlare - Andra Handlande och Fabrikör tr - 9 : — 6: _ Dm 5 Juli Skrå - Handtverkare och Manufacturister R:<Jr 3 3 — sk, Andra Borgare sorn ej Jaöra under Skrä -* r «-r I! 34, I Städerna af tredje Classen: Grosshandlare - Andra Handlande qch Fabrikörer * Skrå - Handtverkare och Manufacturister Andra Borgare som ej höra under Skrå I Städerna af fjerde Classen: De som vinna Burskap på Utrikes handel 4: 24 Andra Handlande och Fabrikörer 33 ___ Skrå-Handtverkare och Manufacturister 1:34 Andra Borgare som ej lyda under Skrå - * - Il 1 Städerna af femte Classen; Handlande och Fabrikörer - 3 : I ? Skrå-Handtverkare och Manufåcturister I; Andra Borgare sorn ej höra under Skrå - t * —- 36 6: 4: 24 —: 1:24 Mästare Bref i SJ^rå och Mttnufacturer 4: —* Gesäll - Den 5 Juli. Gesäll-Bref • R:dr __ 12 sk. Pergaments-Copior af GesällBref • — 6 Och vare Ordförande i Magistraten ansvarig att Borgare-Brefven uttagas , skrifna å det erforderliga stämplade Papperet.
Nov, iggj. S. D. I anledning af gjorde anmärkningar) återremitterades Banco-Utskottets, under N:o 8x, med' deldto Betänkande, om förändring uti nu gällande bekinings-sätt och belänings-värde å Guld och Silf* .ver i Banken, SD. Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 6x9) i anledning af S. G. Hultings ansökning, att erhålla betalning för en af Biksgälds-Contoiret ufgifven, derstädes säsom hypotek aflemnad Obligation, fö» redrogos ånyo och bifölls. S. D. Föredrogs och bifölls Expeditions-Utskottets den S5:te dennes meddeldte Memorial,] angående utbetalning af 300 B:dr Banco, af de till Biksdagskostnader ansUgne medel, såsom ersättning för utgifter till renskrifning. D. StatsBevillnings,- samt Allmänna BeSVarSoch Ekotiomi-Utskottens Betänkande, N:o 57, an - Trot. Vidt, d, 37 K ov, JS»3\ gående upphäfvande af s§ val Inrikes Tullbevakningen som Gränse-Tullbevakningen emot Jilorri. ge; blef vid förnyad.föredragning, i anledning af gjorde anmärkningar till Utskotten återrtmilteradt S. D. Vid föredragning af; Bevillnings-Utskottets under N:o 61 afgifne Memorial, med förslag till Voterings-proposition, i afseende på yppade skiljaktigheter, rörande fullmagters och lysnings-sedlars beläggande med stämpladt papper, fann Bonde-Ståndet för godt, att medi bifall till Utskottets hemställ, ning, godkänna de föreslagne Voterings - Propositionerne. S. D. Vid förnyad föredragning godkände* Be. villnings. samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens under N:o 59 afgifne Memorial, med förslag till. Reglementarisk! före»krifter vid den föreslagne och till en del gillade Tariffen för Tull bevillningens bejakning åj inkommande och utgående varor.