Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Men som äfwen i en framtid den händelsen kunde nägon gäng inträffa, att ett Ständs öfwerläggningar blefwe genom en tillfällig oro ibland dess Ledamöter sä störda, att ordningen icke kunde bibehällas eller äterställaS genom något annat medel, än det, att plenum up» löstes, sä finner Kongl. Maur, ari för detta enda 422 Den 12 Zebruarii. fall som wid Riksdags-Ordningens författande troligen icke warit söruttedt, Landnnarstalken eiler Tilemanen borde öga rättighet. atr en sadan orolig sammankomst afbryta. Alt -.vin tillfallen, dä ett Ständ icke kunde handla med frihet och lugn, fordra desi fria och lugna sa ålycke kill sill ättkrftande, more en motsägelse, omöjlig art werlställa. För Riksens Ständers egen sä.erhet emot någon tillfällig öfwerilning eller emot faetioners sörheredda walo, anser Kongl. Maj:r dec wara angel ägir, att ett sätt stad» gas att, Man medverkan as nägon yttre kraft, uplöfa en sammankomst, hwilken uphört att wara laglig, da öfwerläganingarne der icke lunna föras med redighet och efter den Ordning Riksens E länder sjelf» we sig förestrifwit. Något annat eller lämpligare sätt dertill synes icke kunna bestämmas, än det Kongl. Maj.tt nu i Näder förestår. Riesens Ständers magt äfwentyrades ej eller derigenom ry den afbrut, na öfwerläggninqen kunde i nästa Plenum, sedan sinnena hunnit ka na. ärenagas.
Då, under innevarande års öfningsiäger å Axevalla hed, begagnandet af så kallade skyddstält, särdeles vid marcher, visat sig ändamålsenligt och fördelaktigt, men för arméens samtliga regementen och korpser ännu icke funnes att tillgå större antal än 20,000 tältdelar, af hvilka 5,000 soldattält, hvarje för 4 man, samman sättas, har Krigskollegium i underdånighet föreslagit, att till upphandling af ytterligare 20,000 stycken tältdelar, förslagsvis beräknade efter ett pris af 8 rdr stycket, ett exlra anslag af 160,000 rdr, för en gång, måtte af Rikets Ständer begäras. Med afseende på de för handen varande medelstillgångar, nödgas jag inskränka min begäran om anslag till endast hälften af det ifrågasatta antalet tält delar och tillstyrker således, det Eders Kongl. Maj:t täcktes hos Rikets Ständer göra framställning om ett extra anslag af 80,000 rdr för år 1867 till anskaffande af 10,000 tältdelar. 9:o. Arrestlokaler vid indelta arméen. Sedan, i följd af Kongl.
Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets följande Utlåtanden: N:o 195, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition, angående ett räntefritt lån för uppförandet af en UaEarettsoch Kurhusbyggnad i Warberg; N:o 181, i anledning af väckt motion om anslag till uppköp af passande djur för 2tne stamschäferier; N:o 182, i anledning af Täckt motion om statsbidrag för sänkning af sjöarne Hjelmaren och Qvismaren; N:o 183, i anledning af väckt motion, angående löneförbättring för Komministrarne i Hufvudstaden; 358 Prot.-Utdrag den 5 Juli 1851. N:o 184, i anledning af väckt motion, angående inlösen för statens räkning af 200 exemplar af en geografisk statistisk karta öfver Sverige, jemte beskrifning öfver riket; N:o 185,i anledning af väckt motion, angående inköp af Tidskriften ”Läsning för folket”, N:o 186, i anledning af väckt fråga om anslag till understöd för utgifvande af läroböcker för folkskolorne och läseböcker för allmogen; och N:o 187, i anledning af väckta frågor om förändring i hittills gällande stadganden angående influtne bevillningsmedels leverering. S. D. Föredrogos ånyo Statsoch Lag-Utskottens nedanstående Utlåtanden: N:o 13, angående regleringen af de under riks-statens andra Hufvudtitel till rikets Hofrätter upptagne utgifter; bifölls: N:o 14, i anledning af väckt motion om serskildt anslag för fångars vård, bifölls; N:o 15, i anledning af väckt motion, augående förändrad plan för fängelsereformens genomförande.
28tb ben af 80 {j faflftäUba Statsreglering fafve 2Öt blöeljåtttt be vlb ben näftföregaenbe ftabgabe grnnber, få väl t affeenbe å blSpofttlotten af öefpartttarne uppå -gmfeub^ltlanie, forn t fråga om beräfntngen af fpanmålenS värbe, 9ttf3bagös23ef(ut 1854. 7 bet fåbatt finttcä urtagen i be ©tatenå ©mbetös od) £jenftetnän tittbetabc löner, utom cutncm föränbrtrtg, än att för be (Smbet3 J&ttfnmfrSittcht. (^anbtförfiuarSsiDepartcmentet) titt , „ 4,376,340: <Sgmfnm&s£*tdtt» (©jöförftnar3 Sfcipiifce «f?itfum&:iXtteht. (spenfton§s©taterne odj ^tdinänna ;3nbragniitgS Satt betäcfanbe af benita utgtftSfutnma I)aftue 28t för $ongf. Statskontoret atmnfat: ©tatStuerfetS ©rbtttartc Snfoinftcr 33:fo 9t:br 4,832,800 ©tatStuerfetS @rtra orbtnarie eder ^etudtniitgS
Det är egentligen med anledn. häraf sora jag begärt ordet på det jag måtte kunna ådagalägga, att jag icke förändrat min öfvertygelse. De anmärknir Utsk. då framställde mot lista § innefattade hufvudsakligen, att genom föreskrifter, att en Prins skulle vara Ordfide i regeringen, Successions-ordmns idé vore för nära trädd. I sådan händelse skulle samma händelse inträffa och redan såsom princip vara nedlagd i nu gällande grundlag, då i 45 g Reg.-Fin stadgas, att Konungen eger att vid resor till Norge eller aflägsnare inrikes orter utse någon Prins af det Kongl. Huset till Ordf. i den regering, som då skall förordnas. Det är visserligen sannt 438 Den 18 Februari f. m. att denna Regering vanligtvis icke har så stor makt som förslaget i RiksAkten tillägger Regenten; men det lärer likväl, såsom en föregående talare anmärkt, vara Konungen oförhindradt att äfven utsträcka den tillförordnade Regeringens makt derhän, att den blir ungefär lika stor som Regentens. Men äfven örn det är fråga om Successions-ordnms idé, så är förhållandet alldeles lika, antingen maktfullkomligheten ulsträckes längre eller kortare, och jag anser således denna idé icke vara genom detta förslag närmare trädd, än genom 43 § Reg.-F:n. Vidare fäster sig Utsk. vid den farhågan, att genom förordnandet af Regent på det sätt här är föreslaget, täta omvexlingar af Regenter skulle inträffa. Jag tror, att Utsk. i detta fall utsträckt sin farhåga något för långt; ty i fall det blir fråga om att förordna en Regent, hör man val icke förmoda, att updraget skall komma att räcka alltför länge. Delta updrag har sina bestämda gränsor, antingen de förhållanden uphöra.. som föranledt Regentens tillsättande, eller icke. Misstaget torde ligga deruti, att man förblandat Interims-reg ering en med Förmyndare-styrelsen; men betraktar man grundlagsförslaget något närmare, finner man att emellan dessa båda Regeringar icke finnes något sammanhang; ty om Thronföljaren är myndig, skall, så snart Konung dör, Inlerimsregeringens verksamhet uphöra.
Maj:ts Skrifvelse af den 7 November 1827 till Dess Befallningshafvande, att de med Indelta Arméen ingångne MötesPassevolance-Contracter upphörde dels med 1827 och dels med 1828, samt att de Rustoch Rotehållare, som i44 Den i3 Mars f. m. ville fortfara med afgiftens erläggande till och med 1829, ägde att derom göra anmälan, kungjorde LandsliöfdingeEmbetet i Malmöhus Län under den 26 November 1827, att de Rotehållare inom Länet, som ville fortfara med Passevolancens erläggande för 2:ne år, borde inom den irsta påföljande Februarii sådant tillkännagifva. Glade att få befria sig från en så obehaglig skattebörda, som en mötesafgift af 8 R:dr B:co per Rote, hvilken utgår utan afseende på, om Möte hålles eller icke, samt för hvars ändamålsenliga användande någon redovisning icke skett inför Ständerne, be• slöto flere Rotar att icke ingå på någon fortsatt Mötespassevolance; men glädjen var icke långvarig. En ny Kungörelse ulkom snart, som upphäfde all kraft och verkan af den föregående, på den grund att Kongl. Majit genom Skrifvelse af den 16 Januarii 1828 förständigat Dess Befallningshafvande, att som någon viss tid för Passevolancens utgörande vid Skånska InfanteriRegementerne icke fanns föreskrifven, fråga om Rotehållarne således icke bordt i LandshöfdingeEmbetets Kungörelse förekomma; och hafva desse i följd häraf nödgats fortfara med oftanämnde afgifts utgörande. Den förklaringen, att någon viss tid icke är föreskrifven, var så mycket mera oväntad, som, då proposition gjordes om ständig Roterings införande i Skåne, jemväl föreslogs, alt Den i3 Mars f. m. i45 att Mötespässevolancen borde erläggas på sätt 1812 års Ständer för det öfriga Sverige beslutit; hvaraf jag dragit den slutsats, att på samma gång Contvactet var slut för Sverige, borde det äfven vara det för Skåne.
Direction låter årligen den 2 Maj, men om då Helgedag inträffar, näst derpå följande Söcknedag, öppna StiftsMatrikeln till lottning och inskrifning enligt serskildt derom utkomne Författningar. 17 §. De förändringar, tillägg och förbättringar i denna Instruction, som under utöfvandet skulle linnas nödige, böra af Direction, i 458 Den ig Julli e. m. RiksdagsBerättelsen in. tagas, för att innan slutet af påstående Riksdag blifva deruti iakttagne , och 'ehuru Ridderfkapet och Adeln, i följd af en inhämtad längre erfarenhet anfer här gifne Jörcfkrifter i allo vara lämpelige, skall det dock vara Direction , som äger Ridderskapets och Adelns hela förtroende, tillåtit, att vid möjeligen sig företeende serdeles tillfällen , då här antingen ingenting finnes föreskrifvit, eller ock icke lämnas nog tydelig invisning, efter bästa vett, taga sitt beslut, hvilket dock med alla motiver omständeligen intages i Ditectionens Protocoll. den till Ridderskapet och Adeln inlemnande Riksdags - Berättelsen , föreslås. För öfrigt skall det dock vara Direction, sorn äger Ridderskapets och Adelns hela förtroende, tillåtit, att vid möjeligen sig företeende särdeles tillfällen, enär antingen uti Instruction ingenting finnes föreskrifvit, eller den icke lämnsr nog tydelig anvisning, efter bästa öfvertygelse taga sitt be; slut, då likväl alla de skäl, hvarå Direction sitt beslut grundadt, böra omständeligen uti Protocollet intagas. Den 19 Julii e. m. 4% lil. Artikeln. Riddarhufets Tjenflemän famt deras Jkyldigheter Tjenstemännen och Betjeningen äro: Rid darhus - Secreteraren , RiddarhusKamereraren, som äfven är Kamererare för Stiflsärenderne, RiddarhusFiscalens som äfven är Ombudsman vid Stiftsärenderne; förste Cancellisten och andre Cancellisten. Riddarhus Secr eter ar en. 2 §.
Borgare-Ståndet antagit så lydande: "att, med erkännande af Konun - gens rätt i afseende på förbuds utfärdande emot inoch utförsel af varor, så väl som af de rättigheter Konungen tillkomma i afseende på Tractaters afslutande med främmande Magt er , likväl sådana Varu-artiklar, hvarmed i Sverige handel kan drif vas , må, i den Tull-BevillningsTaxa, som af Rikets Ständer nu fastställes , med derföre utsatt Tull intagas. Som likväl de trenne öfrige RiksStånden gillat denna grund ordagrannt, sådan den af Utskottet i Utlåtandet Hevillnings-TJtskottets Memorial IV.-a 5f. N:o 44, pag 21, blifvit framställd, och den genom Vällofl. Borgare-Ståndets beslut tillkomna skiljaktighet icke röyer sjelfva Tull-frågan, utan endast friheten att få i Riket införa alla utländska varorj samt till främmande Stater utföra och afyttra alla inhemska producter och tillverkningar , hvarom Kongl. Maj:t, enligt Grundlagarna, eger besluta och förordna £ alltså är, genom alla 4 Ståndens beslut i hufvudsaken, samt genom trenne Stånds yttrade tanka i den oeconomiska fråga, hvaruti skiljaktighet förekommit, efter Utskottets mening, afgjordt, att lörsta T ull be vi lini nes-grunden bör erhålla den af Utskottet föreslagna lydelse. J>) För andra Bevillnings-grundert har Vällofl.
» » Den heter » Riddaren och jungfrun, » upp» Ett sjöstycke, tror jag, » sa Lycko, och lyste mitt sällskap. såg intresserad ut. » Ja, minnsann, » sa jag, » finns det inte » Det där, » sa jag föraktligt. » Ja, möjen, jungfru med! Henne såg jag inte, så ligen, om man delar dem i två: sjön för sig häpen blef jag öfver fjädrarna! » och ' styckena ' för sig! Men hvad är det Aldrig hade jag tänkt mig, att det fanns så för mörkt blått, blått, blått, blått, som hänstora hjälmbuskar till i världen. Den täcker ger på samma sida, d å? » ju karlen från hufvudet ända till fotabjället. » Natt vid yttersta skären », inköpt af Hans Men tänk, om målaren velat måla tvärtom! Majestät konungen. » Hvilket poem skulle det då inte ha blif» A h, Gud bevare mig, » sa jag och neg. vit af! Se på jungfrun, hur fager och spröd » Så går det, när okunnigt folk ska sta och bedöma hvad de inte begriper — det är är hon inte — så nästan gråtfärdigt fager bara mycket kunnigt folk, som duger till och spröd! Och hvilken fin tanke det då det! Nu ser jag mycket väl, hur n atten sitter blifvit i det hela! Hon sätter sin fot på i vattnet och tar sig ett blått fotbad, som männens ord, utan att veta det, och de räcker ända upp till den blå skyn. Grufligt flyger sin kos — också utan att hon vet vackert! Men hvart bär det nu i v ä g! af det. Ja, så är det, så är det! Han » Hvad är det för konstigheter, minst sagdt, väcker henne och flyr, hon stannar kvar, växer stor i hopp och kärlek och vissnar som jag nu ska se på? ». Stac» Sagoteckningar af Munthe — briljanta, ned igen i tårar och i sorg kars, stackars unga jungfrun. » Hva? » kronor. » Hur är det med tårarna fru Petterkvist? » sa en röst. (Det var nog Lycko!) » Stackars barn, » sa jag efter en stund, och det med eftertryck! » Stackars? » » Ja, stackars!
Jag får således för min del anhålla, att mom. måtte få qvarstå; hvaremot jag i afseende på uppställningen deraf till alla delar förenar mig i det yttrande, som Hr von Rosen afgifvit, emedan jag anser tillräckligt, alt lagstiftningen här förordnar, att afgiften skall uppbäras på sätt af vederbör. embetsverk kommer att bestämmas; ty detta uttryck förutsätter alltid att, vid bevilln.förordningens verkställande, denna embetsmyndighet skall fästa uppmärksamhet vid afgiften samt meddela ett stadgande huru densamma skall uppbäras. Frih. von Krtemer, Robert: Äfven jag instämmer i hvad Hr von Rosen anfört. Jag skulle blott önska, alt, i stället för "hvilken afgift,’’ såsom Hr von Rosen föreslagit, utsattes ”hvilken sednare afgift,” för att borttaga all tvetydighet; och då här är fråga blott om de utrikes passen, så tycker jag, att afgiften ganska väl kan deponeras i landtränteriet på samma sätt som den öfriga uppbörden. Hr Ed en hjelm, Gillis: Jag får yttra hvad jag förra gången nämnde, att ]ag ej ser någon fara dervid, att denna uppbörd anförtros ut landssecretm. Skulle ej denna uppbörd anförtros åt honom, så borde han ej heller få uppbära passagerare-afgifter, eller de förhöjda afgifterna för alla Ryska pass. Om afgifterna för deni, som resa till Danmark, skulle nedsättas hos den vanliga uppbördsmannen, så skulle sådant medföra för mycket bråk i Götheborg , der de resande ofta begära sina pass midt i natten, och jag ofta fått stiga upp klockan 12 om natten för att gifva dem pass. Hr Printzensköld:
Tråd. 74 lievillnivgs-Ulskottels Memorial, M 14. Vinner Nej, bestämmes tullen å guldocb silfvertråd, för »äkta eller balfäkta» till 8 sk. och för »oäkta» till 5 sk. lodet. Dernäst och så vida Borgare-Ståndet ej vill förena sig i de öfriga Ståndens beslut beträffande jernoch ståltråd, föreslår Utskottet följande omröstning: 119:o. Den, som vill, att, i enlighet med tre Stånds beslut, införselstullen å jernoch ståltråd, ej specificerad, bibehålles vid 6 sk. per skålpund stäp.-vigt, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, nedsättes denna tull till 4 sk. 6 rst. per skålpund stäp.-vigt. Vidare ocb derest ej Borgare-Ståndet vill frånträda sitt skiljaktiga beslut i afseende på ståltråd, som med Kommerse-kollegii serskilda tillstånd införes, lärer omröstning derom böra anställas sålunda: 120:o. Den, som anser, att, i öfverensstämmelse med tre Stånds beslut, stadgade införselslull, 10 R:dr för 100 R.drs värde, bör bibehållas för ståltråd, som, efter pröfning af behofvet och med serskildt tillstånd af Kommerse-kollegium, införes lör tillverkning af sådana arbeten, hvartill utländsk dylik tråd erfordras, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, bestämmes denna tull till 2 sk. per skålpund stap.-vigt. Det vid rubriken Kopparoch Messingstråd, försilfrad, föreslagna, under litt. d omförmälda, tillägg, torde vara af beskaffenhet, att, då tre Stånd detsamma ogillat, förslaget derom bör förfalla. Slutligen och för den händelse, att Borgare-Ståndet ej skulle vilja frångå sitt beslut rörande Romullstråd, lärer följande omröstning derom böra anställas: 121:o.
Med ledning deraf har Landshöfdinge-Embetet, för att utröna i hvad mån skörd och utsäde afeller tilltagit, uppgjort en lika beskaffad jemförelse, som den, hvilken finnes intagen i sednaste underdåniga berättelsen; och denna jemförelse, hvilken äfven nu är förenad med uträkning huru mycket af spanmåIs-och potatesskörden skulle, vid jemn fördelning, belöpa på hvarje individ af Länets befolkning, utfaller sålunda: 11 Medelförhållande under ett år. Af skörden belöper på hvarje person. Sädesslag. Utsådde tunnor. T:r. K: pr. T:r. K:pr. Då man jemför de under bägge dessa tidrymder uppgifne medelbeloppen af utsädet, sä vill det synas, som om nyss anmärkta skillnad hade sin enklaste förklaringsgrund i det förhållande, att odlingen af potates blifvit mera inskränkt än tillförene, och att den derigenom besparade jorden i stället användts till sädesodling. Ått spanmålsafkastningen i verkligheten varit större, än nu är uppgifvet, torde dock med säkerhet kunna antagas, helst kändt är, att från de flesta trakter af Länet afsättas betydliga qvantiteter spanmål till andra orter, jemte det att en icke ringa mängd säd dels förvandlas i bränvin och dels användes till kreaturens utfodring. Af den för åren 1848—50 uppgifna medelskörden skulle, vid jemn fördelning på Länets alla hemman, belöpa på hvarje fullt hemman följande skörd för ett år, nemligen af Hvete 3 T:r 15 K:r. » Råg 66 » 12 » » Korn 38 »22 » » Hafra och Blandsäd 12 » 25 » » Ärter 2 » 8 » Summa Säd 123 T:r 18 K:r. och af Potates .76 »29 » 12 hvilka qvantiteter uppenbarligen äro ringare, särdeles hvad Råg, Korn och Potates angår, än som vanligen på de flesta hemman i detta Län skördas.
Ank. till Exp. UtsL den 19 Augusti, kl. a e. m. Memorial; i anledning af olika beslut öfver Utskottets Utlåtanden N:s 82 och 188angående prolongation å arrendet af Edeby hemman. "Vid slutlig pröfning af Utskottets Utlåtanden N:s 82 och )88, i anledning af Kongl. MajMs remiss å A. Ode/bergs ansökan om 3o års prolongation å arrendet af Edeby hemman på Lofön, har Ridderskapet och Adeln beslutat, ”det Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t måtte anmäla, det ”Rikets Ständer medgifva, all, så vida, efter i behörig ordning anställd ”undersökning, befinnes, alt det af sökanden erbjudna serskilda villkor, i afseende på egendomens åbyggnader, är för Kronan af verklig fördel, un - 14 >'Slals-UlskoUcls Memorial, N.o "liantag från de af Rikets Ständer, i afseende på förvaltningen af Kronans "egendomar bestämda grunder må uti ifrågavarande fall göras, och Odelberg, utan föregången auction, erhålla trettio års förlängning i arrendet af 'Edeby kronohemman, räknadt från Midfuslan år 1846, emot erläggande "tili det minsta af den arrende-summa, som för nämnde egendom nu utgöres, och emot öfriga uti nu gällande arrende-contract fö reskrifne v i 11- "kor.”
Den i öfvergångsstaten för åtskilliga löner upptagna tillökning bör anses såsom bestämdt belopp, hvilket icke i Stats-Utskottets Utlåtande, No 124. höjes eller nedsättes, om äfven genom markegångseller andra förhållanden, den gamla lönen skulle undergå förändring. i Oro Elementar-läroverken inom hvarje stift ställas under en serskild eforal-styrelse, bestående af stiftets biskop såsom eforus, eller den person, han i sitt ställe utser; landshöfdingen i det län, der stiftsstaden är belägen, eller den person, han i sitt ställe utser; en ledamot, utsedd af magistraten och borgerskapets äldste i stiftsstaden; två ledamöter, valde för viss tid af den i stiftsstadens läroverk undervisade ungdoms föräldrar eller målsmän; rektor vid samma läroverk samt en af stiftets samtlige skollärare vald ledamot.
Stånds beslut i afseende på allätandet N:o 36. X. B. 585, 590. A. 616. U. 616. A. 669. — N:o 48. till Rikets Ständer, med förslag till voteringspropositioner i anledning af RiksStåndens olika beslut i afseende på memorialet N:o 43. X. B. 596. A. 597. U. 686. A. 694. — N:o 49. till Rikets Ständer, i anledning af väckta motioner om underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående åtgärder 6 ( 42 ) för utarbetande af förslag till Nationalrepresentationens ombildning. X. B. 616. A. 633. E. 688. ConstitutionsUtskottets Memorialer, Betånkanden och Utlåtanden: — N:o 50. till Rikets Ständer, i anledning af 2:ne Stånds beslut om voteringspropositioner i representationsfrågan. Se memorialet N:o 47. X. B. 616. A. 669. — N:0 51. angående förloppet af verkställda omröstningar inom Förstärkta ConsiilutionsUtskottet. Consulad-afgifter, om upphörande af, eller lindring uti de, som erläggas för Svenska fartyg, äfvensom inskränkning uti afgiften till Svenska kyrkan i London. IX. B. 106. A. 210. Conlractsprostar, angående portofrihet för deras embetsskrifvelse^ Se Portofrihet. Contractsprostarne i Bohus Län, angående löneförhöjning för. Se Löneförbättring. Controllbehandling af bokguld. Se Bokguld. Controllstämpling af inkommande utländskt guldoch silfverarbete, om sättet och villkoren för. V. B. 481. A. 630. Convojcommissariatet, om upplösning af. Se Handelsoch Sjöfartsfonden. Correctionisters och fästningsfångars intrång i handtverkarenäringen, rörande. Se Handtverkare.
Dessa punkter blefvo at R. o. Ad. bifallne. 9:de punkten, äng:de anslaget lill cxpcktans-arfvoden åt lönlöse officerare af arméen. Hr von Hohenhausen, Carl Ludvig: Den förutsättning från hvilken Utsk. utgått med hänseende till sitt afstyrkaude, kan vara ganska förlåtlig derföre, att någon bestämdare utredning huru ledigblifvande expeklans-arfvoden skulle användas i mån af afgång icke varit den K. proposm i ämnet bifogad. Orsaken härtill var icke eli förbiseende utan dels den, alt en så liten anpart af anslaget ännu är ledig emedan fyra femtedelar deraf ännu äro uptagua af expektanler, som erhållit sådane arfvoden efter nu gällande grunder, dels ock derföre, att man önskade veta huruvida R. St. ville medgifva i allo hvad Konungen begärt innan nya qvalifikationer fastställdes. Meningen med Konungens nåd. propos. var den, att i män af afgång erhålla de 10,000 r:dr, för alt dermed kunna succesivt bereda vissa beslämda pensionsrum lill visst belopp för hvardera, och jag kan väl på förhand säga det, 100 r:drs tillökning för hvardera af nuvar. pensionärer, från och med Kaptenst. o. m. Förste Majorseller Öfverste-löjtnants-graden härtill var beräknad och rättigheten att ett sådant pensions-rum företrädesvis erhålla endast var beroende på afskedets äldre datum. Sålunda, långt ifrån att den förutsättning, hvarifrån Utsk. utgått, nemi. att en fördröjd afgång från reg:tene skulle blifva följden af beviljandet lärer väl tvertom afskedstagande komma att härigenom fortskyndas, ty det lag uti hvars och ens intresse att ej genom qvarstadnandet förlora sin lur lill pensions-förökningen. Sådan var afsiglen med den K. proposm: och måhända hade en utredning, som denna, bort vara den nåd proposm följaktig; men skälen hvarföre den ej bifogades har jag redan haft äran nämna.