Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Mor hade hållit skarpt på skick och sed. Och det var ej skick och sed där i fiskläget, att sjuttioåriga gubbar gifte sig. Då sträckte mors porträtt ut sin ringprydda hand och rent af befallde honom att lyda. Det hade alltid varit något orimligt vördnadsbjudande Öfver mor, då hon kommit så där i svart taft med många volanger. Den stora, lysande guldbroschen, den tunga, skramlande guldkedjan hade alltid skrämt honom. Om hon kommit i sina torgkläder, i rutig hufvudduk och vaxduksförklädet besatt med fiskfjäll och fiskögon, skulle han kanske ej haft fullt så stor respekt för henne. Men nu blef slutet det, att han lofvade gifta sig, och så kröp mors porträtt upp i ramen igen. Nästa morgon vaknade gamle Mattsson i stor ångest. Det föll honom icke in att vara olydig mot mors portratt. Det visste naturligtvis hvad som var bäst for honom. Men han ryste ändock för den tid, som nu skulle komma. Samma dag friade han till den fattigaste fiskarens fulaste dotter, en liten en, som hade hufvudet neddraget mellan skuldrorna och framskjutande underkäk. Föräldrarna sade - ja, och dagen, då man skulle gå till staden och taga ut lysning, blef bestämd. Öfver blåsiga strandängar och sumpiga fäladsmarker går vägen från fiskläget till staden. En fjärdedels mil lång är den, och en sägen påstår, att folket " i fiskläget är så rikt, att det skulle kunna belägga den med blanka silfverpengar. Egendomligt behag skulle detta skänka vägen. Glimmande som en fiskbuk, skulle den med sina hvita fjäll slingra fram mellan starrtufvor och polar, fyllda med hornstagg och melankoliska klockgrodor. Tusenskönor och mandelblommor, som pryda denna af människor öfvergifna mark, skulle spegla sig i de blanka silfvermynten, tistlarna skulle skyddande sträcka ut sina taggar öfver dem, och vinden, skulle finna en klingande resonnansbotten, då han spelar på fäladens vasstrån och telefontrådar. Gamle Mattsson hade kanske också haft någon hugnad, om han fått sätta ned sina tunga sjöstöflar på klingande silfver, ty visst är, att han nu en tid kom att gå den vägen oftare, än han skulle önskat.
Gyldenstolpe deruti, att betänk, icke måtte förekomma sednare än nästa Onsdag. H. Den 11 December e. ra. 345 H. Ex. IIr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle, att, pä sätt Gr. Gyldenstolpe föreslagit, BancoUtsk:s ifrågavar. betänk, finge uppföras främst på föredragningslistan till nästa Onsdags plenum. Ropades ja. Då nu föredrogs Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 4 dennes f. m. på bordet lagda betänk. Nio 14, i aniedn. af väckta frågor om ändringar och tillägg uti samt förklaring af K. M:s nåd. stadga om skiftesverket i Riket d. 4 Maj 1827 samt K. kunger. d. 9 Juni 1832, blef della betänk, ånyo bordlagdt, på begäran af IIr von Hartmansdorff, Aug., och Hr Råfelt, Anton. Föredrogs och bifölls Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 4 dennes f. m. på bordet lagda mern. Nio 15, Winde Utskms betänk. Nio 7, i aniedn. af väckt motion om vidtagande af försigtighetsmått emot Calholicismens utbredande. Till följd af R. o. Adis nyss fattade beslut, föredrogs härefter Ekon.Utskis under N:o 37 afgifna, d. 27 och 30 sisth Nov. på bordet lagda förslag till R. Stis und. skrifvelse, angide ytterligare con troi ler öfver vissa föreskrifters efterlefnad inom Catholska församlingen i Riket. Gr. Lagerbjelke, Gustaf: Sedan det nyss föredragna betänk. blifvit bifallet, och derigenom ett nytt stadgande tillkommit i Utskis ursprungliga betänk., så torde det vara nödigt, att äfven Exp.Utsk-.s på det förra betänk, grundade lind. skrifvclseförslag återremitteras, på det att hvad af R. o. Ad. nu blifvit bifallet, äfven i detsamma måtte kunna inflyta.
I hvad tre män, i hettan, sig En liten hvila tog. Hvad förr i världen hörde Till hyggligt dalkarlsur. Hur Esau, enligt sägen, var Fast han ej var ett djur. En som representerar Ett utaf fyra stånd. Och åter en representant För mullig vagabond. Ett ämne som begagnas Till mången nyttig sak. En viss sorts byggnad som plär ha - Båd ' väggar, golf och tak. SAGA. IDUN B r o o k e s S o a p, Skur-tvål, vida öfverträffande pimpstenstvål och skurpulver för rengödng af med bläck, färg, saft, tjära, syra m. m. nedsmorda händer, alla slåss kökskärl, knifvar, messingslnckor, rostiga kaminer, fönster, speglar, oljemälade väggar, nedfläckade golf m. m. Lager hos RUDOLF JEANSSON, Sunlight-Tvålens kontor, Stadsgården 1 4 A, Stockholm. Allm. Så ett träd vid flodens rand. Hvad för skeppet med i land? Namnet sedan på ett » kvinns ». (Det i almanackan finns). Hvad den trötte önskar få. Nu jag ilutax. Gissa på! SILVA. ARITMOGRYF. I II 1 X X - 2 3 X X X X v 4 X 5 6 1 X 1 X X 7 X X IV III 1) maträtt, 2) berg i Schweiz, 3) ofri man, 4) gulhyad individ, 5) rike i Afrika, 6) maträtt, 7) gammal svensk benämning. Är rätta lösningen funnen, så skola de bokstäfver, som infalla i de markerade rutorna, bilda: I — V och II — V namn på städer i Italien, V — III stad i Preussen och V — IV flod i Italien. (FÖRTRETLIGHETEN) På väg till mitt hem genom staden En kväll för en tid se ' n jag var. Jag gick på den vanliga traden, Som nästan för regel jag har. I fönstren det lyste och blänkte Af ljus i hvarenda butik — Jag gick där och titta och tänkte: » Ack, den som nu blott vore rik. » Ja, hvad skall en stackare göra, När kassan är liten och skral?
Åter tände hon ljus och gungade fram och åter i korgstolen. Det var underligt med dessa själens lekar – en så ryslig lek som nyss – skräcken försvagades, så fort man gick det allra värsta inpå lifvet; viljan bands eller drogs efter, tills den rent af förlamades och man måste handla. Man borde aldrig leka med tankarna – och just som man tänkte detta: att man icke borde, icke finge, – så kommo de som galna skrattande troll och grepo om en dubbelt – fyrdubbelt starkt ... Gud – så orolig hon var – Tore! Hon smälte af kärlek, af längtan, blef af ångest blek under ögonen ... När hon hunnit slöa till, kom han. Han knackade och steg in så stilla och ljus, lade ordentligt bort rock och profver och gick fram och kysste henne på håret och klappade lugnt och förnöjdt. hennes kind; satte sig därpå och drog ordentligt upp byxorna vid knät. Louise stod stilla spänd under gasen och såg på honom. – Ja min flicka – nu äro vi räddade. Det gick så underligt till – så enkelt. Amerika är sådant – du! Det är ett styft land, det måste man säga. – Jag gick framåt Dearborn, då jag kom att se upp på huset – alldeles midt emot den där helgonmålaren, skojaren. Där skyltade en precis likadan affär, aldrig hade jag sett den, fast jag gått gatan hundra gånger ... Jag gick upp på måfå – Mac Longhlin heter han – du kan inte tro en så hygglig karl. Han bara ögnade igenom mina skisser, så antog han mig med ens – ska börja i morgon, Puttan ... Jag vet inte, det var alldeles som om han fattat tycke för mig... bjöd mig ut med sig på middag, därför kommer jag så sent ... talade alldeles som med en kamrat ... Tores ansikte sken af fridfull lycka. Det tunga, groteskt surmulna, som hängt sista tiden öfver honom, hade släppt, medgången förfinade honom. – Det är så underligt Puttan – talade han stilla... det där att man ändå inte är ämnad att förgås utan kanske bli något i världen – ännu är man ju på det hela ung ... hvem vet? – och så det där att man är beskyddad, att man törs lita på – på någon ...
I öfverensstämmelse med denna beräkning antogo Fullmägtige, att lånekostnaderna för 1860 års jernvägslån uppgingo till 6j procent, till hvilket procentbelopp kapitalrabatten vid nu ifrågavarande inhemska låns upptagning alltså af Fullmägtige bestämdes; dock under förbehåll att, vid slutliga fastställandet af rabatten å detta lån eller utsättandet af det pris, emot hvilket obligationer komme att utlemnas, äfven taga i betraktande de olika lånevilkor jemte andra särskilda förhållanden, som skäligen kunde inverka på bestämmandet af de relativa kostnaderna för 1860 års jernvägslån och en emot ouppsägbara obligationer inom landet företagen upplåning. Sedan detta beslut blifvit fatiadt öppnades samma dag det enda inom den utsatta tiden inkomna anbudet, hvilket befanns undertecknadt af Stockholms Enskilda bank, genom dess verkställande direktör, samt af bolaget D. Carnegie Stats-Utskottels Utlåtande N:o ii. 31 ■'& C:o och Grosshandlaren C. G. Cervin, hvilka gemensamt erbjödo sig att, på de uti bilagdt kontraktsförslag uppgifna vilkor, öfvertaga lånesumman 3,000,000 R:dr R:mt, till ett pris af 92 procent af obligationernas nominela belopp, under förbehåll att vidsista liqviden få tillgodonjuta 2 procents provision å hela obligationsbeloppet, såsom ersättning för besvär och kostnader. Vid sammankomst den 21 Mars förklarade Fuilmägtige sig icke kunna antaga det gjorda anbudet, men i sammanhang dermed väcktes det förslag att, sådant oaktadt, åt dem som gjort detsamma, erbjuda lånet emot de betalningsoeh öfriga vilkor Fuilmägtige med tillämpning af Rikets Ständers beslut och föreskrifter, funne sig kunna för heia lånets öfvertagande medgifva.
Om godkännande af de underdåniga Skrifvelserna till Kongl. Maj.t, angående l:o den till Riksdagskostnadernas bestridande erforderliga summa ; 2to Tryckningen af RiksStåndens Protocoll, med dertill hörande Bihang; 3:0 eftergift Den 2 2 Maj. e, ml 745 af den Särna Socken ålagda Bevillning. Om återfemiss af Lagutskottets Memorial, rörande de från Underdomstolarna till Presterskapet ingående Förteckningar öfver för brott dömda personer. Om återremiss af en StåndsLedamots Memorial, —: Af den ö Maj, om remiss till Lagutskottet af Konungens nådiga Proposition, angående 1:0 förändring af nu antagna bestraffningssätt och inrättande af Allmänna Arbetsoch Corrections-hus m. m.; 2:0 Wermelands Läns skiljande från Götha HofRätts J urisdiction; 3.0 ett mera bestämdt stadgande om hvad som bör iakttagas vid underdåniga Besvärs anförande i Brottmål; samt om remisser af åtskilliga StåndsLedamöters Memorial. — Af den B Maj, om remisser af åtskilliga StåndsLedamöters Memorial. Om bifall till OeconomieUtskottets Memorial, om befrielse för ansvar för dem, som försumma Regementsskrifvaremöten. ' Om bifall till Lagutskottets Memorial, om Sterbhusutredningar pä Landet. Om bifall till Bevillningsutskottets Memorial, rörande Bevillningen af Dan. nemora Bergslags Jerntillverkning. Om bifall till följande Statsutskottets Betänkanden, angående l:o det Lån Hans Excellece Herr Grefve Ruuth af Wismarska Pantskillingen innehar; 2-’0 Praescriptionstid för KiksgäldsContoirets inhemska Skulder; 3:o Bevillningsafdrag på Rentan för samma Skulder. Om bifall till OeconomieUtskottets Betänkande, rörande LandtbruksScholors inrättande. Af den jl
Det blir då icke vidare H o fr ätt er, mine herrar! det blir domstolar nära jemförliga med nuvar. k ä m n e rsrä t te r, eller ett surrogat för de på indragning ställda 1 agni. rä tterna. Dessutom strider ej en sådan styckning uppenbart emot den organisation af Hofrätterna, som blifvit föreslagen uti den nya civil-lagen, hvilken man redan vid denna riksdag velat utan all vidare granskning/med acclamation antaga? Uti denna lag, 4;de cap. Rätteg.brn, pag. ig5, står tydligen att läsa: ”Hofrätt ”utgöres af domare, dem Konungen förordnar. Ej skola på ”en gång flere än sju, och ej färre än fem, i rätten ”'sitta.” För uppfyllande af detta lagens bud , att ej färre än fern skola i Hofrätt sitta, fordras ovillkorl, minst sex ledamöter på hvarje division; ty ej sällan inträffar, att af fem Den 2 Maj e. m. 75 personer åtminstone en kan vara afjäf, af sjukdom eller annat laga förfall hindrad att i rätten deltaga. Och i sådan händelse skulle rätten ligga nere, blifva overksam, om på hvarje division icke funnos mera än 5 ledamöter. Sjelfva lagbudet, så vidt jag uppfattat meningen deraf, förutsätter tydligen sju, som obestridligen är det hästa, det rättaste antalet. Under nu bestående former kunna fyra ledamöter domina i Hofrätt, så framt de om slutet ense äro. Derföre kan man för det närvar, hjelpa sig med sex ledamöter på hvarje division. Detta antal existerar redan uti Svea Hofrätt; det är just detsamma jag begärt äfven för Götha, såsom oundgängligen behöflig! och tillika billigt, dä full jemlikhet i arbete dessa Hofrätten emellan numera äger rum. I allt fall, mine herrar! man må besluta hvilken reorganisation, hvilka förändringar, som helst; det fordras tid, det fordras åratal, att betänksamt genomföra, ordna och fullborda dem. Under denna väntningstid får väl icke machinen stanna eller hämmas, arbetets jemna gång icke af~ brytas eller rubbas, allmänhetens billiga fordringar på drift och skyndsamhet icke gäckas eller tillintetgöras.
Holm, för soplårs tömning, enligt nota, 2: —- Glasmästarearbete, enligt nota, 2 R:dr 18 sk. rgs 1: 28 „ 27, Kontributioner för år 1847 - 13: 08 Samma års fattighusoch gatulyshållnings-afgifter - 4: -7 „ 29, Till Brandkontoret, ränta å länet N:o 637, inteck nadt i egendomen,. 18: 9- !• Februari. För erhållande af fastebref å egendomen, betalt, enligt nota, 3: 36. Wadstena Krigsmanshus-kassa-afgift 5: 9. G. Rydahl, enligt nota, - — 20. Läs lagade, enligt nota, — 32. Halft års sotning till ultimo Mars 8: 16. Ränta till dato a revers, 1,400 R:dr, utgifven till H. C. Kjellén eller ordres, 70: Ränta till dato å revers, 1,100 R:dr, utgifven till Skräddare embetets begrafningskassa eller ordres, —- 55: — Maj 22. Ränta till dato å revers, 500 R:dr, till Enkefru Bagge eller ordres 25: — Enligt nota, för en fastsatt spjellram - — 24. A. Sellbergs enka, för 3 kakelugnars lagande 1; 24. Broman, för en tömd soplår, enligt nota, 2: — Lås anskaffade och andra lagade — 1: 16. Ytterligare ränta till dato å förestående revers, 1,400 R:dr, till H. C. Kjellén 17: 5. „ 30. lnqvarterings-afgift 1: 5. Fattighusoch gatulyshållningsafgifter för innevarande år 5: 33. Bätsmanshållsafgift för år 1848 — - 1: 4. Till Westerholm, för renhållning 2: — Augusti. Samuel Westerholm, nota å 9 li:dr rgs 6: — P. S. Dubois, enligt nota, — 12: 16.
Om här blott vore fråga om en förbättrad redaction af BevillningsFörordningen, vore det rätt, att saken blifvit af BevillningsUtskottet behandlad; men då det tillika är fråga om afskrifning af en summa -Statsinkomster, så får saken ett annat skick. Man bör ej låta förvilla sig af summans obetydlighet. Om den i stället för att angå 8000 R:dr, hade angått 80,000 eller 800,000 R:dr, så är det väl troligt, att StatsUtskottet hade tagit henne i beräkning vid Statsbehofvens uppgörande. Om summan uppgått till detta sista belopp, tror jag, att man skulle hafva något betänkt sig, innan man sagt, att det vore likgiltigt, hvilketdera Utskottet behandlade frågan. Nu har frågan, efter mitt begrepp, icke fått grundlagsenlig åtgärd. Herr af Billbergh, Johan Petter: Fögående Talare hafva tillräckligen utredt anledningen, hvarföre BevillningsUtskottet behandlat detta ämne. Det är egentligen i afseende på Herr von Hartmansdorffs sednaste - yttrande, som jag ber få upplysa, att här ej är fråga om någon afskrifning. Det är endast fråga om eu underdånig önskan till ig8 Den 3o Junii e. m. Konungen, att låta undersöka, om tillgång linnes eller ej, till de ifrågavarande medlens betalande. I det hela är detta blott en formfråga, ty effecten blir densamma, om än skrifvelsen ej afginge. Men i afseende på principen, att StatsUtskottet ej blilvit bordt, får jag äran upplysa, att i enahanda fråga, som angick en verklig afskrifning, bar Ridderskapet och Adeln ej satt i fråga, att StatsUtskottet borde böras, nemligen, i frågan om den allmänna hemmansvärdets nedsättning i vissa Län. Den frågan har ensamt blifvit remitterad till BevillningsUtskottet; och det afgaf sitt utlåtande med tillstyrkande, att frågan om hemmansvärdets rättande skulle förfalla, hvilket afven positift beslutades af Ridderskapet och Adeln utan någon anmärkning.
Vidare är det föreslagit, att höja det yngre befälets löner, så att t. ex. de kaptener, som nu hafva 800 r:dr, i stället skulle få 1200 r:dr, andra exempel att förtiga. Det är således väl uppstäldt för att vinna hvad man med en utländsk benämning kallar popularitet. Slen dä man genomgår det hela af förslaget, innebär det, såsom Frih. Palmstjerna yttrat, sin egen omöjlighet. Jag vill nu icke uppehålla mig vid hvad föreg:de talare redan vidrört, utan går att granska ett par andra omständigheter, med afseende på förevar, förslag. Detta afhandlar äfven frågan om militärens pensionering och del från generalen till soldaten; hvilken pensionering föreslås skola af staten öfvertagas, dock under förutsättning, att arméens pensions kassa blefve till staten öfverlemnad, emot en i grundlagsenlig väg lillvägabragt garanti för pensionernes ordentliga utgående. Således förutsätter det ett tillägg i grnndlagen och tillhör i delta afseende Const.Utsk. Vidare föreslås i motionen att reg:ts-chefs beställningarne skulle indragas och ar méen ställas på brigader. Dervid har motionären förbisett nödvän - 264 Deu 15 Mars e. m. digheten af dylika chefer, för bibehållande af en god krigskamratsanda inom korpsen. Ty då han föreslagit bataljon såsom enhet och derigenom officers-corpsens nedsättande lill halfva antalet emot hvad den nu utgör, så måste följden blifva, att om på så små afdelningar, som en bataljon, 2 eller 3 personer med mindre god anda skulle inkomma, sä kunde dessa möjligen förstöra en förut rådande god, svär att bilda och bibehålla utan ett större antals förenade kraft. Författaren har visserligen i stället föreslagit brigad-chefer, som under sig skulle hafva 4 bataljoner; men derigenom skulle corpsens förläggnings-distrikt blifva i vårt glest bebodda land, så utsträckt, att dess medlemmar högst sällan kunde sammankomma, och det så högst vigtiga kamratskapsbandet i och med detsamma vara upplöst. Oaktadt Hr Hammarberg temligen utförligt till besvarande upptagit
Jag instämmer derför uti Hr Den i3 F< b r n i r i f. m. 227 Lagergrens åsigt, och anser de ifrågavar. orden icke böra uteslutas utan gerna kunna qvarstå. Gr. Anckarsvärd: Hvad den omtvistade frågan om behofvet af undervisning uti kyrkosång beträffar, så skall jag för min del alltför gerna afstå från min enskilda öfvertygelse 0111 hvad som i detta fall lämpligen kan anses af behofvet påkallad t, ehuru jag måste erkänna, att jag icke, i likhet med Hr Ribbing, fått tillgodonjuta den förmånen att på något ställe erfara hvad man kallar uppbyggelse af en rätt vacker kyrkosång, ty jag har aldrig hört någon sådan; men då felet måhända är mindre objectivt än fastmera individuell hos mig, såvida saken betraktas från synpunkten af det relativa, enär, såsom man säger, hvar fågel sjunger efter sin näbb, så vore det obilligt af mig att yrka något i den delen, ulan må det gerna vara de mera lyckligt lottade musikaliska organismerna medgifvet alt genom skollärare inhemta choralsången och deraf njuta den tillfredsställelse, som de af en sådan insigt kunna erfara; men Hr von Troil har redan så fullständigt ulvecklet mina åsigter i detta ämne, att jag icke längre dervid bör uppehålla mig. Hvad deremot angår det stadgande, att till vinnande af inträde uti seminarier skulle erfordras någorlunda försvarlig insigt 1 biblisk historia, allmän jordbeskrifning och fäderneslandets historia, så får jag erinra att uti ett sednare mom. bestämmes såsom villkor för competence till lärarebefattning vid folkskola fullgilltig insigt uti nyssnämnda läroämnen, hvadan det torde vara angeläget, innan man skrider till beslut i dessa delar, att bestämma hvilka fordringar man egentligen har för folkskolan. Månne meningen är att man skall gå qvar i folkskolan till dess man inhemlat fullkomlig insigt uti alla de kunskapsgrenar, hvaruti undervisning derstädes meddelas, d. v. s. alt folkskolan skulle bevistas till 2Ö:te eller 2Ö:te året, på sätt som förhållandet ganska ofta är med cadetterna vid Krigsacademien ?
— Svenska ibid. — Wetenskapsibid. — ^Vitterhets-, Historieoch Anliqvitets. ibid. Accordsförskott oell ersättningar 5g. Adelsfane-Regementet, om förmonsrätt till arrenden af boställen dervid 36. Adjungerade Ledamöter i Götha Hof-Rält 4[> *9^> 453. Adlersparre, Grefvinna, dess pensioner,inde 21g. A fl Aling för den hos Stånden och Utskotten anställde Canzli-personal och Vaklbet jening 10, 1 g, 6g, 23o, 274. Afskrifning af lån å Cholera-creditivet . 4? - — af åtskillige i Mariebergs egendom inleck nade skulder 29°- Afvittrin^ar och skiften . 60. Albrectssund, upprensning deraf , 354, litt. C. 435, litt. C. Allmänna arbeten, extra anslag dertill . ibid. 576 & 588. — Fattigvården i Landsorterne . 57. — , i Stockholm . ibid. — Indragnings-Staten . 63, 21g. — Ärenders Beredning, Rikets, fortfarande an slag for *94> 4°°. 43g. Almare Stäk, upprensning deraf . 354, litt. C. 435, litt. C. Alms Enka, begrafningshjelp efter mannen 126. Amanuenserne vid Kongl. Amiralitets-Krigsmans-Cassan, vacance-besparingar inom Sjö-staten, anslående dertill Anagrius, s. ra., om eftergift af ådömde böter . Anders Danielssons Enka och Barn, verkställd omröst ning öfver pension till dem _ .. Andre Landtmätare-beställningarnes indragning — Lif-Gardet . Anordning å Stora C reel i ti ve t 585. Arbets-Inrättning i Eskilstuna 354, F. 435, litt.
— N:o 100. i anledning af motioner om förändring af sättet att aflöna tjenstemän och betjening vid Tullverket, samt upphörande af de i detta afseende stadgade sportlar och expedilions-afgifter. XIV. B. 170, 332. XVI. A. 38g. XVIII. E. 7. — N:o 101. i anledning af väckt motion om upphörande af den afgift, som erlägges för begagnande af vägarna å Kongl. Djurgården. XIV. B. 170. A. 332. XXV. U. 20. A. 86. — N:o 102. i anledning af väckt motion om ändring af hittills gällande bestämmelser om Sveriges och Norriges ömsesidiga handelsförhållanden. XIV. B. 170. A. 332, ( '4 ) Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: —• N:o io3. i anledning af väckta motioner, dels om utsträckning af föreskrifterna i Kongl. Kungörelsen den 27 Augusti 1823, om Domares skyldighet att lemna Pastorerne förteckning öfver sakfällde personer, dels om uppgifter å personer, som, efter hiifdande, inför Domstol Lofva hvarannan äktenskap. XLV. B, 170. A. 332. XVI. E. 129. — N:o 104. angående föreslagen ordning för tillsättande af Kronolänsmanstjenster och villkor för befordran till sådana tjenster. XIV. B. 171. A. 332. XXI. U. 225. XXIII. A. 124. XXIV. E. 347. — N:o io5. i anledning af väckt motion, att lösningsrätten till fjerdeparter i Fahlu grufva icke vidare må vara de brukande Bergsmännen förbehållen. XIV. B. 203. A. 344* XVII. E. 172. XX. E. 161. A. 199.
Be Å anslaget: | 1857 års löneutrednmgs-pertillökningar. sedlar for Be° ; varings-man j skåpet. Å anslaget: Underhåll af Bevärings-manskapets beklädnad och utredning. Ä anslaget: Tält för Beväringsmanskapets vapenöfningar. Ä anslaget: Balans från år 1857: Uppbörd: Vederlag för indragna hemmansräntor i Jemtland 11,850: —• Dito » dito dito i Medelpad 4,165: 81. Gr edit. Utgifter: Bidrag till lön, lega och servis - 10,217: 96. Dito » beklädnad och sadelmundering 8,289: 15. Dito » anskaffande af nummerhästar 1,000: Balans till år 1859: Vid ifrågavarande räkenskap, enligt ofvanstående tabell utvisande en kontant behållning af 2,026 R:dr 61 öre, har anledning till anmärkning icke förekommit. Kongl. Krigs-akademien. Räkenskapen, hvars granskning i Kongl. Kammar-rätten icke föranledt till någon anmärkning, företer följande förhållande i afseende på inkomster och utgifter: Debet. Upp tärd: Hahns till år 1809: Credit. Balans från år 1897: • Skulder...- 10,574: 14. Utgifter: Underhäll, beklädnad m. ni - 121,649: 73. Balans till år 1859: Summa 214,470: 28. § I - På sätt Guvernörs-embetets vid Kongl. Krigs-akademien underdåniga berättelse gifver vid handen, utgjorde Kadett-korpsens styrka vid 1857 års slut 171, hvilket antal under revisions-året ökats med 39 210, så att, efter afräkning af de under året afgångne 35 Kadetter, den 31 December 1858 qvarstodoj 175.