Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Härjemte, och då Rikets Ständer genom bifall till E. K. Maj:ts nådiga Proposition om anslag till komplettering af rörelsemateriel å Statens stambanor, vid beviljande af derför äskade beloppet, 2,000,000 R:dr, fästat det vilkor, att den från och med 1867 uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar skall till Riksgälds-kontoret levereras, men det är af ic .e ringa vigt, att denna för bestridandet af Riksgälds-kontorets utgifter påräknade tillgång, i den mån den uppkommer, blifver utan tidsutdrägt Riksgälds-kontoret tillställd, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla: att E. K. Maj:t täcktes förständiga vederbörande att, så snart räkenskaperna öfver trafiken för hvarje månad hunnit afslutas, så att behållningen för månaden kan uppgifvas, ofördröjligen till Riksgälds-kontoret leverera det månadtligen uppkommande öfverskottet å trafikinkomstjerna, under förbehåll att, i händelse utgifterna för rörelsen och jernvägarnes underhåll någon månad icke af inkomsterna betäckas, den uppkommande bristen med uppå vederbörlig reqvisition af Riksgälds-kontorets tillgångar ersättas. Rikets Ständer framhärda etc. Stockholm den 19 Juni 1866. Expeditions-Utskottets Förslag till Rikets Ständers underd. Skrifvelse, JtS då. 29 H:o 94. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 20 Juni 1866. Preste-Ståndet den 20 Borgare-Ståndet den 20 Bonde-Ståndet den 20 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med öfverlemnande af ny Bevillning s-stad g a. (Bevilln.-Utskottets Utlåt. N:ris 3 och 9 samt Mern. N:ris 13 och 21.) S. A. K. Den af Rikets Ständer under nästföregående riksdag antagna och sedan början af år 1864 tillämpade Bevillnings-stadga har vid innevarande riksdag blifvit öfversedd och granskad.
S. D. Remitterades till Siats-Utskottet Kongl. Maj:ts denna dag meddelade Nådiga Propositioner till Rikets Ständer: l:o Angående en med Danmark afslutad traktat om upphörande af Öresundska tullen m. m.; och 2:o Angående grunden för utgörandet af de till Båtsmans-indelningen i Blekinge län anslagna s. k. öfverskottsoch reserv-räntor. S. D. Föredrogos ånyo Slats-Utskottels följande Utlåtanden: N:o 42, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens andra hufvud-titel. Äfvenledes bifölls 2:dra punkten, allenast med undantag af mom. b, beträffande aflöningen för en Registrator inom Justitie-departements-expeditionen, hvilket moment blef af Ståndet återremitterad t. Momenten Litt. a och b af 4:de punkten, angående lönetillökning för dels Sekreteraren, dels Registratorn inom Justitie-kanslers-expeditionen, återremitterades, hvaremot samma punkt i öfriga delar godkändes. Med ogillande af Utskottets förslag i 6:te punkten, i hvad den rörer Hofrätts-presidenternas aflöning, som för hvardera af nyssnämnde presidenter, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, bestämdes att utgå med 9,000 Riksdaler Riksmynt årligen, biföll Ståndet i allt öfrigt hvad Utskottet i denna punkt hemställt och föreslagit, åberopande dock, i afseende på det (sid. 17) vid anslags - Prot.-Utdrag den 21 Mars 1857. 255 tillökningarne fogade förbehåll, sina vid pröfning af Utskottets Utlåtande N:o 4 i fattade beslut. Utskottets i sednare delen af 8:de punkten gjorda hemställan återremitterades, hvaremot förra delen af samma punkt godkändes. Ståndet godkände 1 2 :te punkten, lemnande Utskottet öppet att föreslå annat lämpligt belopp för jemnaude af hufvud-titelns slutsumma. 15:de punkten lades till handlingarne.
St. hafva således, vid föregående riksdagar ansett sig oförhindrade att bestämma livart dessa medel skulle gå. Vid 18 s 3 års riksdag beslöto samtliga RiksSt:n, att tull bevillningen skulle ingå till Riksg.cont., men K. M. vägrade då sitt bifall dertill. Denna K. M:s vägran föranledde likväl en erinran vid 182g och i83oårs riksdag, att den var stridande emot den princip, sorn grundlagen innehåller. Jag nämner delta i anleda, af Hr Rosenblads yttrande, att här endast är fråga om, huruvida tullbevillningen af tullstyrelsen skall insättas i Banken för Riksg.cont:s i stället för Räntekammarens räkning. Om tillfälle 1111 vore att yttra sig öfver sjelfva saken, så skulle jag anse mig böra meddela åtskilliga upplysningar, för att ådagalägga så väl grundlagsenligheten som verkställbarheten af Utsk:s förslag; men då här endast 3ia Den 6 April e. m. är fråga om, huruvida den voterrs-propos., som blifvit framställd, ur riktig eller ej, så anser jag mig endast böra åberopa, att här obestridligen är fråga om Riksg.cont:s inkomster, och alt frågor om Riksg.cont:s inkomster, enligt grundlagens oförtydliga mening, tillhöra förstärkt StatsUtsk:s afgörande. Hr Rosenblad: Vid de upplysningar, dem en värd ledamot, som förklarat sig vara embetsmau i Riksg.cont., nu meddelat, underlät han likväl alt omnämna en ganska vigtig sak, nemi. att de skuldfordringar, som Riksg.cont. betalt, hafva tillhört den s. k. gamla riksskulden, hvartill Riksg.cont:s rättighet grundar sig på uttryckligt stadgande i reglementet. Jag uppmanar den värda talaren, likasom de fullmäktige, hvilka bär kunna vara närvar., alt anföra en enda casus, då Riksg.cont har liqviderat någon annan skuldpost än en sådan.
Sttr dess tankar i dessa ämnen och föreslå de belopp Utskottet för hvarje serskildt Anslag ansett lämplige och med Statens tillgångar öfverensstämmande. 1:0 KrigsCollegium har för dess Aflöning haft ett anslag af 27,560 R.'dr 12 sk. 10 r:st. med derunder beräknade 2080 T:r Spanmål, och sedan derifrån för en General-FältTygmästare, såsom å den serskildta GeneralitetsStaten nu upptagen, förra Lönen afgått med i865 R:dr 24 sk. och 177 T:r Spanmål derunder, återstå, som ntföras, med derunder beräknade jqo3 T:r Spanmål, R:dr 25,6g4t 36. 10. 2:0 GeneralitetsStaten. I afseende på den, så väl vid denna, som vid åtskillige andre Stater, af K. M:t i Nåder föreslagne Lönernes beräkning i Silfver, hvilken Utskottet ej kunnat tillstyrka, får Utskottet åberopa dess under N:o i24afgifne serskildta Betänkande. — 164 Stats-Ut skottets Med förutsättande, att de af Generalerne nu inneliafde Indelte Öfvesrste-Löner skola till Regementerne återgå samt GeneralFältTygmästare-Lönen å KrigsCollegii Stat och GeneralQvartermästare-Lönen å IngenieurCorpsens Stat skola indragas, har K. M:t i Nåder föreslagit PenningeLöner för 9 Generaler, hvaraf 6 FördelningsGeneraler, 1 Cavallerie-Inspecteur, 1 GeneralFältTygmästare och r General för Fortification, vid hvilka Löner äfven de i fredstid utnämnde FältMarskalkar skulle bibehållas; men för dem, som i Krig till FaltMarskalks värdighet befordras, har K. M:t i Nåder föreslagit, att serskildt må anslås 2tne Löner ä Booo R:dr B:co. K. M:t har derjemte fästat R.
Hvad, när du den armes böner hör, du ej kan — det vore oursäktligt. Dagny Fredrika-Bremer-Förbundets Berättelse för år 1890, d e t sjette Aret af d e s s verksamhet. Under &amp; r l890 har ingen förändring gjorts i förbundets stadgar eller i den allmanna planen för förbundets verksamhet och ekonomi. Deremot har förbundets arbete betydligt utvidgats och i följd deraf, såsom man har skal att hoppas, också de vlinna resultaten hlifvit rikligare än under de föregående åren. Antalet af de personer, hvilka direkt arbeta för förbundets intressen, har på ett gladjande satt förökats, nya komiteer ha tillsatts, och Dragtreformföreningen har, s h o m har nedan synes, anslutit sig till förbundet. Medlemnïarnes antal har varit 1,412, deraf ständiga medlemmar 20 % % \;. Vid årsmötet den 12 maj företogs, i enlighet med S 6 af stadgarne, val efter de s e s ordinarie styrelsemedlemmar och sex suppleanter hvilka voro i tur att afgå. Efter s&amp;lunda förriittadt val har förbundets styrelse ~ m d e r Kr 1890 haft följande saminans2ittning: ' Ordförande: Riksantikvarien H. Nilclebiwncl. Vice ordförande: Ho.finteiidenten A. BörtzeZl. Sekreterare: Fröken A. Roos. Kas saförvaltare: Doktor Carl Nyström. Fru S. Frii E. Fröken Fröken Fru A. Monlelius. Revisionssekr. H. Rohtlieb; Doktor G. Sjöberg. Fru S. Whitlock. ~c~ler.~spai-r.~e. A n ku~- * smii~Z. Styrelsesuppleanter: röken G. Hjelnzerus. Fröken G. ELfiing. Fru A. hérfsteclt. Professor P. G. Rosen. Kapten L. A. Ht~berzclick. Fru Th. Gylcli~z. Fröken L. Dalzlgren. Fru 144 Artoiclsson. Fröken A l. Siloto. Fröken E. Fries. Fru G. af Klintberg. Fru J. JoZin.
År 1792 blef utaf förenämnde Landtvärnsmanskap, och utan provinsens eller manskapets medgifvande, uttagne 3oo man, hvaraf Wermlands FältjägareBataljoa uppkom. Vid samma tid befalltes, att Räntan på förenämnde Cassa skulle användas till recryterings-passevolance för denna Bataljon. Cassans rätta egare, provinsens innevånare, hördes icke. Så fortfor 18 år, hvarefter räntan befanns lill nämnde ändamål otillräcklig. Då hördes provinsens innevånare, men man har ej kunnat visa att de någonsin begifvit sig till att öfverlemna dessa medel åt Staten. Motsatsen bevises nog derutaf, att Capitalet dis - Betänk anden. 169 poneras af provinsens innevånare; att redogörelse sker inför deras Deputerade, och att ingen revision deraf får ega rum uti K. KammarRätten. Wermlands Innevånare hafva beslutit att göra sin rätt till dessa penningar gällande och att använda deni till ett vackert ändamål. — K. M:t har äfven funnit skäl i Nåder föreslå, att StatsVerket ej vidare ina begagna sig af penningarne på ettsätt, sorn med deras ursprungliga ändamål ej är öfverensstämmande. Vid detta sakens förhållande, kan jag ej instämma uti Utskottets beslut, att verkan utaf ett magtspråk än vidare skail fortfara. Jag reserverar mig häremot,” Herr CommerceRådet Santesson, Nils Strindlund från WesterNorrlands Län samt Carl Bergman från Elfsborgs Län hafva uti denna mening instämt. Herr Nordenfeldt0._, har serskildt anfört: ”Då Wermlands Landtvärns-Cassa ursprungligen tillkommit genom frivilliga sammanskott af Länets innevånare till provinsens gränseförsvar under kriget, som började år 1788, så synes mig ändamålet för detta sammanskott hafva upphört vid krigets slut, och den återstod af Cassan, som då befanns, billigtvis böra hafva tillgodokommit dem som dertill bidragit — eller blifvit förvarad för möjligheten af ett dylikt påkommande behof.
Under Kongl. Stats-kontorets förvaltning äro jemväl, på sätt i föregående revisions-berättelse omförmäles, ställda åtskilliga dels genom enskilda donationer bildade, dels af statsmedel bestående kassor och fonder, hvilka, enligt derom meddelta särskilda föreskrifter, medelst utlåning göras fruktbärande. Räkenskaperna öfver berörde medel utvisa, i afseende å inkomster och utgifter, följande förhållande: Norénska Testaments fonden. Debet. Balans från år 1860: Uppbörd: Utgift: Kadett-underhåll 1,155: — Balans till år 1862: Fitéenska Testaments-fonden. Debet. Uppbörd: Kredit: Utgift: Till folkundervisningens befrämjande 75: - Transport: 75: — • — 21 — Transport: 75: — Balans till år 1862: Fonden för blesserade Officerare och Underofficerare. Kredit. Utgift: Pensioner och gratifikationer 6,747: - Balans till år 1862: Kontant behållning Sliogsplanterings-kassan. Debet. Balans från år 1860: Uppbörd: Räntemedel Ersättning för hemmansräntor och arrenden 22,706: 91. Besparing å f. d. Jägeri-statens kontanta löner 241: 34. Till kassan indelt ordinarie ränta 1,153: 55. K Balans från år 1860: Utgifter: Aflöning Silkesodlingens befrämjande Flygsandens hämmande Kronoparken vård och underhåll Reseoch traktamentspenningar . Provision och remisslage Afkortningar Diverse utgifter 150,468: 17. Balans till år 1862: Kontant behållning Utlånta medel . Utestående kronouppbörd den 31 December 1861: Resterande den 1 September samma år, 2,473: 21. F dKansli-styrelsens Handkassa. Debet. Balans från år 1860: Inkomst: Summa 15,542: 71. — 23 Gratifikationer m. m. Kredit. Utgift: Balans till år 1862: Kontant behållning Tillgångar Fonden för Lappmarks Ek!esiastik-verk. Debet. Balans från år 1860:
A-) 2029. — /Väellstjölä- Leia Ckristian, Hof»Junkar?. 20Z2. — von Dl^starstr, Fullmägtig Herr Dager» crLN!2, krselric, Hos Jägmästare, R. S. o. /l) Lcd. uti Osconomie-Utsk. efter Herr bjungstltt H LloKor. t) Lcd. uti Bewilstmigs-Utff. st) Lcd. uti kanon - Ntsk. c) Led. uti Hemliga Utff, /) Lcd uti Dewilli-ings-Uiff. Lcd. uti Lag«Utff. ester Friherre kljstta. Led. 2OZ4 Herr ^cHerbrsnör, Lsbriel, Hsf-Rätts-Räd. a) Loz6 — von Rrs^simokr-, kuävtpii Lustaf, La» ^iksinr, 2OZL. — VNN Iroil, Lars O?.vi6, Kongs. 8acrsrcrars, Härold w!d Kongs. Nordst. — Sanäcrstejolc!, ksdr Oiof, Hof-RätiöRad. 2042. — Lederstam, Fulsmagstg Herr von V/>I!cbrancj, ^.clolpst Lrcäric, Lagman. L) Seder. mera Heer Lcrlsrstam, lallis, lVsajor. 2O4Z. — Idre, H.IKrcLst!, Kongl. LscrskLrsrc, Riddarhus. Liséa!. r) 8248- — von TkMncman, Larl kecer, Layicains, ro;Z. '— L^ernsvärcl, Lur!
Sådant skedde, och det fick låna 100,000 R:dr af R. St:r mot solidarisk och proprie borgen, som af Konungen jemväl godkändes. Vid verkställigheten befalis likväl att, sedan bolaget användt sina tillgångar, kostar 14 Ilen 4 Oktober f. m. företaget, enl. de beräkningar man gjort, ehuru de måhända äro felaktiga, 111,803 R:dr 21 sk. 4 rst. mer, än raan förut antagit. Bolaget är nu bankrutt, och då är naturligtvis fråga om att Staten skall begagna den borgen han fått. Men det nän’s man icke, ty det vore ju synd, om de personer, som satt sig i sticket, finge betala den borgen, de iklädt sig; utan Staten bör i stället få vidkännas förlusten. Således bar man upgjort förslag alt få ett annat bolag ordnadt, åt hvilket ytterligare 100,000 R:dr skulle öfverlemnas, jemväl mot borgensförbindelse, som af Konungen bör godkännas. Om den sednare beräkningen icke är säkrare, än den förra, så kostar företaget än mer. Da blifver man förmodligen lika öm om löftesmännen vid det sednare, som vid det förra kontraktets fullgörande. På detta sätt får Staten ingenting, utan man kommer troligen med förnyade anspråk på bidrag från hans sida. Jag anser detta förfarande vara så förvändt och skadligt, att jag önskar, det R. St:r icke vidare måtte fortgå i sådan rigtning. Hvad sjelfva företaget beträffar, så finnér man, att det icke kan blifva serdeles fruktbärande, förr än iståndsättandet af Strömsholms kanal försiggått. Dertill hafva R. St:r förut beviljat, om jag rätt minnes, 700,000 R:dr, måhända blott 500,000, men ändock en ganska betydlig summa. Denna trakt har således af R. Sl:r blifvit mycket hugnad. Vid innevar.-de Riksdag hafva Ständerna beviljat 133,000 R:dr, för att förena sjöarne Norra Barken och Wessman, hvilket arbete är ämnadt att gynna samma ort.
— Nio 53. i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition, angående erforderliga medel för behöfvandes undsättning i raissvextår. VII. 243. — Nio 54. angående tillstånd för Under-rätt att under vissa vilkor förklara ogift qvinna myndig. VII. 243, 315, 345 A. 350. — Nio 55. angående utgifvande af ett sammandrag utaf stadganden rörande sundhelsvården. — Nio 56. angående huru förhållas bör med egendom, som tillhört den, hvilken längre tid varit borta, utan ätt låta höra af sig. VIII. 38. — Nio 57. angående anslag till lindring i de genom Cholera-farsoten Carlskrona stad åbragta kostnader, förlidet år. — Nio 58. angående understöd till Hospital-fonden. VIII. 324. — Nio 59. angående utsträckning af Nämndemans rätt till skjutsoch traktaments-ersällning för syner och andra förrättningar. — Nio 60. angående 2ine byggnadsanslag för Ultuna Landtbruksinstitut. VIII. 324. — Nio 61. angående den s. k. Kurhusafgiften. VIII. 324. — Nio 62. angående ett hegardt räntefritl lån till Stockholms stad för bestridande af de genom kolera farsoten föranledde kost nader. IX. 3. —- Nio 63. angående beviljande af anslag för uppförande af åtskilliga läroverks-byggnader. — Nio 64. angående anslag till Audilören G. Scheutz och hans son, för en af dem uppfunnen, machin för uträkning och tryckning af mathemaliska tabeller. — Nio 65. angående försäljning af åtskilliga Kronan tillhöriga byggnader och tomter i Götheborg, m. m. IX. 3. — Nio 66. angående åt staden Örebro beviljade Stats-anslag och Lån. — Nio 67. i anledning af 1851 år verkställd revision af Stats ( verkets m. fl. fonders förvaltning. — Nio 68. angående ändring af gällande stadganden i fråga om skyldighet alt bygga och underhålla vägar och broar.
Af den uti Stals-Råds-protokollet införda redogörelse, som af Serafimerordens-gillet blifvit i underdånighet afgifven angående ifrågavarande byggnadsarbetes fortgång samt de medel, som derför blifvit använde och än ytterligare erfordrades, inhemtas i afseende å Wexiö hospital — dertill Rikets Ständer beviljat ett bvggnadsanslag å 127,000 R:dr B: k o, hvaraf 10,000 R:dr skulle reserveras till inventarier — att, sedan under byggnadsarbetet samma anslag visat sig otillräckligt, Kongl. Majit, genom nådigt Bref den 20 Juni 1856 tillåtit, att jemväl nyssberörde 10,000 R:dr B:ko skulle för byggnadsarbetet få användas, hvarefter och då icke heller detta belopp var tillräckligt, Kongl. Majit den 10 Januari 1857 i nåder förordnal, att härtill finge användas 2,500 Ridr Biko af de kreditiv-medel Rikets Stä'nder anvisat till hospitalernas understöd. Hospitals-fonden hade således särskildt måst bekosta uppsättningen af inventarier, beklädnadspersedlar samt inredning och planerings-arbeten, som egentligen tillhörde byggnaden, hvartill, enligt räkning åtgått 13,429 Ridr 21 öre Riksmynt. Ännu vore emellertid hospitalet icke alldeles färdigt, enär för detsammas försättande i ett ändamålsenligt skick ytterligare erfordrades att derstädes blefve uppfördt ett bryggoch tvätthus samt att för uppfordring af friskt vatten från sjön inrättades en presspump; hvarförutom Ordensgillet funnit önskligt, om ett mindre bönhus eller kapell kunde blifva för Gudstjensts hållande uppbygdt.
Diskont,-verkets fordran för de vid årets slut utestående kreditiv hafva uppgått till R:mt 2,781,541: 12. Banko-Utskottets Berättelse ,JV$' 40. 5 hvaraf: återstoden af kreditiv, som förfalla under loppet af är 1863, tillsammans 2,773,700: — och ett redan den 31 Dec. 1850 förfallet, på indrifning beroende kreditiv 7,841: 12. 9,781,541: 12. Pä Ombudsmännens handläggning berodde vid 1861 års slut 3 stacken kreditiv ä tillsammans 10,841: 12. Under år 1862 öfverlemnades till deras åtgärd 4 stycken kreditiv för tillsammanlagdt 20,000: — S:gr 30,841: 12. hvaraf under året influtit för 5 stycken till fullo inbetalda 18.000: — så att vid 1862 års slut berodde på lagsökning 2 stycken kreditiv för 12,841: 12. F. Uppoch afskrifnings-rörelsen. Räkningshafvares hos Diskont-verket innestående kapital-behållning vid 1861 års slut utgjorde Runt 3,041,505: 16. Under år 1862 äro ä 250 särskilda räkningar insatte tillsammans 38,773,712: 7. S:gr 41,815,217: 23. hvaremot under samma tid blifvit lyftade 38,503,316: 2. så att räkningshafvares behållning vid årets slut uppgick till Runt 3,311,901: 21. Sedan Rikets Ständer vid sistförflutna riksdag berättigat Banko-fullmägtige att på uppoch afskrifnings-räkning vid Diskont-verken emottaga penningar ej mindre af enskilda personer än äfven af enskilda korporationer, bolag och kassor, samt Fullmägtige ät
TILL DAMASKUS AUGUST STRINDBERG HOTELLRUMMET. Som förut. Damen sitter och virkar bredvid Den Okände. DAMEN. Säg något! DEN OKÄNDE. detta rum. Nej, jag har bara ledsamheter att säga sedan vi kommo i DAMEN. färliga rum? Hvarför hade du ingen ro förrän du fick flytta in i detta för DEN OKÄNDE. började jag längta hit för att få pinas. DAMEN. Och du har pinats... Jag vet inte! Det var det jag minst gerna önskat, och derför - DEN OKÄNDE. jag qvarnen gå och ser det stora panoramat som har vuxit ut till ett kosmorama, och om natten... Ja, jag hör inga sånger mer, ser intet skönt. Om dagen hör TILL DAMASKUS DAMEN. Ja, hvarför skrek du i sömnen? DEN OKÄNDE. Jag hade en dröm... DAMEN. En riktig dröm... DEN OKÄNDE. har ett behof att berätta den, och för hvilken annan än för dig? rummet... Af en förfärande verklighet... men ser du nu bannet: jag Men för dig far jag inte, ty då rör jag vid dörren till det stängda DAMEN. Det förflutna... DEN OKÄNDE. Ja! DAMEN (enkelt). Det är allt något galet i att ha ett så'nt der lönnrum. - DEN OKÄNDE. Det är nog det. (Paus.) DAMEN. Berätta! DEN OKÄNDE. din förre man gift med min förra hustru. Mina barn som sålunda fått honom till sin far... Jag fruktar jag måste! Nåväl, jag drömde att jag såg AUGUST STRINDBERG DAMEN. Det har endast du kunnat finna på! DEN OKÄNDE. (reser sig). Och när jag naturligtvis ströp honom... nej, jag kan inte mera... Men jag får ingen ro förrän jag först fått visshet; och för att få det måste jag söka opp honom i hans eget hem! DAMEN. Dit har det kommit! DEN OKÄNDE. jag måste se honom! Det har länge dragit ditåt kanten, och nu fins ingen hejd... Om så vore; ack! Men jag såg honom misshandla dem - DAMEN.
— Att åter till beskattning upgifva den fasta egendom, som samme person kan i olika landsorter innehafva, måste vara oriktigt, dels derföre att vissa kommunal-skatter, såsom fattigvårds-afgiften, utgå efter taxeringsvärde eller efter den beskattning till Staten, som egendomen åsättes, dels dertör, att nämnde egendoms upskattning ligger till grund för rättighet till deltagande i sockenstämmobesluten. Min tanke är således att fast egendom bör upgifvas till beskattning der den finnes. Det är så mycket mer skäl härtill, som kronan alldeles icke förlorar något på en så beskaffad upgift, ty kronan får precist lika mycket, om jag i Skåne upgifver min egendom till dess värde, som om jag meddelar upgift derpå t. ex. i Stockholm. På dessa skäl vrkar jag att orden »hans å annan ort belägna egendom samt» måtte uteslutas. Deraf följer naturligtvis att egendom skall upgifvas, der egendom är belägen. Gr. Lagerbjelke: Anledningen till denna föreskrift har varit att en kapital beskattning vid mångå tillfällen icke utan svårighet låter sig verkställa, så vidt man icke vet, huruvida en person, hvilken t. ex. lefver i en stad och derstädes årligen depenserar en större summa, eger egendom å andra trakter eller icke. Om nemi. en sådan person eger ett större gods i en annan ort, hvilket kan anses gifva en så stor inkomst, som motsvarar hans lefnadskostnad, så är gifvet att någon kapital-beskattning icke bör ifrågakomma. För det fall åter, att en sådan person icke drifver någon rörelse samt icke eger någon egendom å annan ort, men ändock uplefver en större inkomst, måste han antagas ega en större kapitalförmögenhet och följaktligen jemväl upskattas hafva en sådan. D en 25 Augusti e. m. Jag tror dock att hela detta stadgaude saklöst kan utgå, emedan det skäligen bör antagas ligga uti en persons eget intresse, då lian har egendom på annat håll, att upgifva densamma. Taxerings-komitéen kommer nemi. på så sätt i tillfälle att lära känna, hvarifrån den ifrågavule personen hemtar tillgångar till sin lefnadskostnad; — och den, som skall taxeras, kan sålunda undgå en orättvis eiler obillig kapital-beskattning.
Men då jag anser att detsamma icke kan bifallas i det skick hvari det blifvit framstäldt, och jag icke vet om det undergått någon förändring i sin redaktion sedan det afgafs, så torde det tillåtas mig anhålla att det måtte blifva upläst innan beslut deröfver fattas. Sedan den sålunda begärda upläsningen blifvit verkställd, tilläde Hr Cederschiöld: Jag befarar att det af Frih. Raab framställda förslag ingår alltför mycket i detaljer, för att icke möta svårigheter i verkställigheten. Jag tror derföre att det hade varit klokast för ändamålets vinnande att redaktionen hade haft en allmännare lydelse, ungefärligen af enahanda beskaffenhet som den jag framställt, och fruktar, som sagdt är, att ifall R. o. Ad. skulle lemna bifall till förslaget som det nu lyder, skulle det medföra ganska stor svårighet, särdeles då, såsom jag vid sista Plenum hade tillfälle höra, Riddarh.Direkt:s Ordf:de undaubedt sig att få befattning med förslaget. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, sedan Hr Cederschiölds förslag af 2:ne ledamöter blifvit begärdt på bordet, endast i fråga om Frih. Raabs motion finge hemställa om R. o. Ad. ansåge öfverläggningen fulländad. Ropades Ja. Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, framställt, att i afseende på Frih. Raabs förev:de motion blifvit yrkadt dels bifall, dels remiss till det blifvande Riddarh.Utsk., dels ock afslag, blefvo Hr Gr. o. Landtm:s först å bifall, sedermera å remiss till det blifvande Riddarh.Utsk. och slutligen å afslag framställde propos:r besvarade med blandade Ja och Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla Frih. Raabs förev:de motion, samt, efter denna proposms besvarande med starka Ja och många Nej, förklarade det han ansåg Ja härvid hafva varit öfvervägande.