Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
Norrland, angående inrättande af en landtbruksskola derstädes. VIII. B. 283. A. 295. — angående utgifter för Artilleri-Batteriet derstädes. VIII. U. 282. A. 295. Nummerhäst, om förändradl användande af böter för dess vanvårdande. V. B. 99. A. 137. VII. U. 545. VIII. A. 76. ( 85 ) Nyblaeus, J. E., pension till. Se Stats-Utskottets Betänkanden N:ris 90 och 155. Nykterheten, anslag för dess befrämjande. Se Stats-Utskottets Betänkanden N:ris 166 och 228. Nämnd lill omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter, angående. IV. 30. E. 100. — angående val af. Se Val. — om förändring i ordningen för val till Härads-Nämnd och minskning i det antal, som fordras för fullsuten rätt. A. 226. — serskild för bestämmande af skadestånd, angående en lag för. VI. B. 42, 225. A. 226. Nämnd, Läns.- Se Låns-Nämnd. Nämndemän, angående ersättning lill dem för extra förrättningar. Näs färjställe, angående anslag af statsmedel till upförande af en bro öfver Dalelfven vid. V. B. 249. A. 286. Näs kungsgårdshjelp, angående uphöraude af. Se Stats-Utskottets Betänkande N:o 167, O. Obligationer, angående belåning af, i Rikets Ständers Bank. Se Publika papper. — räntebärande, om förnyelse deraf, då de genom’olyckshändelse förkomma. II. R. 347. Odencrantz, Gustaf, yttrande. VIII. 257. Odlingslån, angående afskrifning af 2:ne för Banken utgifna. Se Afskrifning. Olde, L. W., angående väckt motion om begagnande af ett utaf honom upfunnet sedelpapper. IV. B. 216. A. 396.
Domstol kunna tilltalas för deras innehåll Hvilken redactionsförändring, uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstäld proposition, af Ridderskapet och Adeln godkändes. 1 $. 4 Morn. (Tillägg vid slutet.) Öfver denna anmälan m/i sökanden genast och kostnadsfritt undfå ett utdrag af HofCancellers-Expeditions Diarium; Bärandes , i händelse tillståndsbevis eller motiveradt afslag icke varder utfärdadt för utgifvare i Hufvudstaden inom Fjorton och i orterne inom trettio dagar från anmälnings dagen, sökanden uti HofCancellersExpeditionen förete Diarii-Utdraget, ock ovägerligen, äfvenledes kostnadsfritt, erhålla påskrift derom: Hvarefter en sådan anteckning å nämnda utdrag skall gälla, i bevisets ställe, till full kraft och verkan. Om tillständsbeviset, eller, i annat fall, DiariiUtdraget icke begagnas inom sex månader, hvarje till Trettio dagar räknad, från Den a Mars f. ra. 17 från det förras utfärdande eller det sed~ nares påtecknande^ må utgifningsrättigheten anses hafva för den gången uphört. Detta tillägg blef, uppå framstäld proposition, af Ridderskapet och Adeln antagit. 1 §. — Ehvad han okänd vara vill sedeln saknades. Röjer Hvilken redactionsförändring af Ridderskapet och Adeln godkändes. 1 $. 7 Mom. sednare Punkten. Utgifvare af Dagblad och Periodiska skrifter vare alltid, i afseende på ansvaret, utom hvad de i 4 morn. 2 §. omförmälda Allmänna Embets-handlingar beträffarj ansedde såsom författare Denna nya redaction bifölls af Ridderskapet och Adeln. 2 ,$*. 4 Morn. I grund af hvad Embetsoch v v Tjenstemäns Relationer, Memorial och EmJhetsBref samt Kungörelser; ändtligen Hvilken nya redaction af Ridderskapet ocii Adeln godkändes. j , ■2 4 Morn. punkten näst före den sista.
— N:o 19, i anledning af väckta motioner, angående förändring i gällande föreskrifter i afseende på lagfart af fäst egendom. — N:o 20. i anledning af väckt motion om antagande af ett stadgande derom, att vid arfskifte emellan syskon afseende bör göras å verkställd uppfostran och uppnådd ålder. IV. B. 121, 126. A. 196. — N:o 21. i anledning af vackt motion om förändring af expropriations-lagen. IV. B. 121, 126. A. 196. — rST:o 22. i anledning af väckta motioner om förändring i visSä delar af hvad stadgadt finnes angående damluckas öppnande. — N:o 23. i anledning af väckt motion oro införande af en så kallad summa appellabilis. — N:o 24. i anledning af väckta motioner, angående upphäfvande eller ändring af hvad finnes stadgadt i afseende på revisionsskilling. IV. B. 278. V. 63. A. 138. E. 175. — N:o 25, angående förmånsrätt för socken-magäsiner. — N:o 26- i anledning af återremiss af Utskottets Bfltänkande N:ö 14, öfver väckta motioner, angående inteckning af aftal om nyttjanderätt till fastighet i stad. IV. U. 532, V. 124. — Isbo 27. i anledning af väckt fråga om förändring af 1 och 5 g§ i 3 Kap. Handels-Balken. IV. B. 532. V. 175. A. 211. —^ N:o 28. i anledning af väckt motion om förändring af 10 § 10 Kap. Handels-Balken. V. B. 176, 226, 236 Å. 244. XI. U. 416, 4(8, 420. A. 426, — N:o 29- i anledning af väckta motioner om förändring i vissa delar af konkurs-lagen.
Prog. N:o 1, om Statsverket 1865. Maj:t måtte för ifrågavarande ändamål, hvartill medel ej kunna inom Femte Hufvud-Titeln beredas, af Rikets Ständer i Nåder åska ett extra statsanslag af 10,000 Riksdaler.” “Efter att sålunda hafva mera utförligt redogjort för de skål, som synts mig tala för de i det föregående omförmålda dels anslags-tillökningars och dels nya anslags åskande af Rikets nåstsammantrådande Ständer, utber jag mig att, till underlättande af öfversigten öfver anslagsberäkningarna, få dem i ett sammanhang åter uppgifva i den ordning, hvari de böra dels under Hufvud-Titeln och dels särskildt upptagas;” “A nu gällande Riksstat finnes under Femte Hufvud-Titeln till årliga eller ständiga utgifter anvisadt: i penningar R:dr 3,392,943: 60. i indelta räntor, efter markegång på förslag ... „ 81,510: — i oindelt spanmål 59,623 kubikfot 2 kannor, förslagsvis ä 2 R:dr kubikfoten „ 119,246: 40. 3 593 700- hvartill nu skulle komma att låggas: tillökning i reservationsanslaget, 362,900 R:dr, till Lotsoch Fyrinrättningen med R:dr 153,560: — motsvarande dels det belopp 150,000 R:dr, hvarmed statsinkomsten af Båkoch Lotsmedel antagits blifva ökad, och dels beråknad förhöjning, med 3,560 R:dr å vederlaget för Förvaltningens af Sjö-Ärendena andel i uppbörden vid Landsorts fyrbåk, jemte det öfverskotten å nyssnämnda statsinkomst fortfarande skulle för de med ifrågavarande anslag afsedda behof få anvåndas genom tillägg hvaraf till Hufvud-Titelns ofvanupptagna slutsumma, denna skulle komma att uppgå till R:dr 3,747,260: — deraf på förslagsanslagen belöpa 137,436
Tillökning: se Tab. N:o 2 Generalitets-Staten : Nuvarande anslaget i . « Tillökning: se Tab. N:o 6 TopograBska Korpsen: Nuvarande anslaget . Tillökning: se Tab. N:o 7 Artilleri-Staben : Nuvarande anslaget . Tillökning Ofver-Kommendants-Expeditiooen i Nuvarande anslaget . Tillökning: se Tab. N:o 3 Kommeudants-Staten : Krån nuvarande anslaget , . Öfverflytt as till »Försvars, eller Krigs-Kollegii De. Tillkommer: Förhöjning, se Krigs-Akademien: Penningar: nuvarande anslaget Tillökning Indelta Rjintor, enligt ntarkeförslag: värde enligt 1855 års Stat Förhöjning deruti 27 d - Titeln. ' Förslå g tili blifvande Riks -Stat. Indelta S P a n mål. Penningar Räntor, enligt markegån på förslå Indelt, på förslag. Oindelt. Summa. Riksmynt. / ; Mått. Värde å 2 R:dr kub. foten. Mått. Värde förslagsvis å 2 R:dr kub. foten. Riksmynt. R:dr. ö. R:dr. Ö. Kub. f. k. R:dr. Ö. Kub. f. k. R:dr. ö. R:dr. ö. terne niet. R:dr. T:pt 260,725 46,980 2,000 S:gr 309,705 Indelta Räntor,"” enligt markegång på förslag. S ]> a n lii å I. Indelt, på förslag. Mått. Varde å 10 R:dr Tunnan (6,3 kub. f.) R:d r. -70 70 Kub. f. k R: d r. Oindell. Mått. Kub. f. k Varde för slagsvis å 10 RidrTunnau (6.3 kub. f.) R:dr. Sinn ina. Riksmynt. Tillökning: för aflöningen . lör inateriela be - 30 Indella Kavallerioell Infanteri-Rr.gcmen(Derunder Förslags-anslag Penningar:
Ms s ''r ^3 -2 § » O 3 Summa Transport Följande, hwilka åtnjutit under namn af Discretion ro prvLent af deras Lön er. 900 21, 1,12, wid FZrwaringen och Wärverixgen. En Värderings nan för Guld och Silfwer En Förwarinasman för dito - Tre WärderingSmän för Panter i Allmänhet a 12, R:dr En vice dito med Lön pä Stat - Tolf Waktmästare för Panters för warande med Lön af 120 R-dr - Tolf Kammardrängar med 70 R:dr Lön En Husdräng En Auktions Utringare 2,0 2,2 100 1,220 840 so 10 — ;o ;s 7, 20 240 168 12 2 — zoo zoo 4,0 120 1,442 1,208 72 12 > i 11 1 i > >> S:a ;,5>3, — 842 4,827 Tillökningar som nu föreslås: wid 'Auction»-wecker. As hela tillöknings - beloppet stort 1,029 R:dr 8 s. haswa 84- R:dr förut under Titul af Lonetillökningar och Discretioner utgatt, sa att rälta tillökningen uti General-Asststance-Contoirets utgifter endast blir 179 R:dr 8 ftBanko. Örebro Len 22 Julii i8»r. v. Lk. Upp - 1966 Den 2Z Julik. Uppläst hoS Ridd. och Ndcln dcn 2; Julli. Prest - Ständct den oz Borgare-Ständet dcn LZ Bonde - Ståndet dcn 2z - » Riksens Högloflrge Ständers Srars - Ucstoccs Betänkande, rörande af äcstillige Swenske Handelshus sokc betalning för 4>8 stycken Obligationer, hyrande rill de för Swensta Lronans räkning i Holland och Brabanc upptagne Län.
Statssamt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten hafva gemensamt tagit desse motioner i öfvervägande; och ehuru Utskotten ej annat kunna, än erkänna nyttan och vigten af det ändamål, Motionairerne åsyftat; likväl och som Stats-Verkets tillgångar icke medgifva beviljandet af de medel, som, för verkställighet af ifrågavarande förslag, till ett högst betydligt belopp skulle erfordras; alltså och jemte det Utskotten få anmär - 4 Statssamt Allm. Besv.- och Oeconomie-Utshottens Utlåtande N:0 ka, dels att Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers vid serskilde Riksmöten gjorde underdåniga framställningar, vidtagit åtgärder till en förändrad skogshushållning, och i sådant afseende icke allenast genom KammarCollegium låtit utfärda en den i4 April 1824 utkommen Författning, angående en förbättrad hushållning och vård å Kronoskogarne och Allmänningarne i Riket, dervid i synnerhet borde tillses, alt det så kallade Forstväsendet infördes, utan äfven inrättat ett Skogs-Institut, som den i5 October 1828 blifvit med stadgar försedt, och hvars föremål är att inom Riket utbreda en allmännare kännedom af skogshushållningen och bilda en skicklig skogsbetjening; dels ock att, af de till jordbrukets och näringarnes befordrande anvisade och till Kongl. Majits disposition ställde medel, understöd till flygsandens hämmande så väl i Skåne som Halland blifvit lemnadt och ytterligare, i mon af befintliga tillgångar, lärer erhållas, då behofvet deraf hos Kongl. Majit i underdånighet anmäles och styrkes; finna Utskotten sig föranlåtne hemställa, att ifrågavarande motioner icke måtte till någon Riket* Ständers åtgärd föranleda. Hvilket dock till Rikets Ständers egen pröfning vördsamt öfverlemna*- Stockholm den 29 Julii 1834. Anlom till Exp.-Utsk. den 29 Julii. Utlåtande, i anledning af väckt motion, att Rikets
Det är, i min öfvertygelse, grundfalskt att tro, det man någonsin i Sverige förmår, genom inskränkning i brännvinsproduetionen, verka till inskränkning i consumtionen. Man följde denna falska princip, då man år 1812 förbjöd brännvinsbränningen; men verkan deraf var ingalunda någon minskning i consumtionen, utan blott att all den fördel, som produetionen skolat gifva, fråntogs Svenska jordbrukaren och skänktes ulländningen. Förbudet läckte till i8i5 års riksdag, då en värd ledamot af detta Hus begärde dess upphörande och här framlade bevis derpå, att under de föregående 3:ne åren hade icke mindre än 6 millioner riksdaler gått utur landet till betalning af det utländska brännvin, som i Sverige förtärts; under det att den Svenske medborgare, som brutit emot förbudet, straffades såsom grof brottsling. Det är bedröfligt att denna erfarenhet kunnat så snart glömmas. Lika med en af det sammansatta Utskrs reservanter, finner jag det vara utom allt tvifvel, att, i samma mån man, på sätt Utsk. föreslagit, orättvisligen tvingade den mindre och fattiga jordägaren att afstå frän brännvinsbränningen, i alldeles samma mån skulle den större, rikare och förmodligen derföre af det sammansatta liberala Utsk. särskildt gynnade possessionaten finna vinstgifvande, att anstränga all sin förmåga till brännvinsbränningens uppdrifvande till all möjlighet, och i det hela skulle produetionen sålunda snarare ökas än minskas; men om man också rimligen kunde antaga en motsatt slutföljd, så skulle i alla fall consumtionen icke sakna tillgång på brännvin; ty säker kan man vara, att så snart, i rak följd af lagstiftande maktens egna åtgärder, lurendrejeriet af utländskt brännvin blir en lönande speculalion, skall den icke heller uteblifva.
Hr Bråkenhjelm: Jag får endast i korthet tillkännagifva, att jag för Svenska Statsverkets säkerhet opponerar mig emot det detaljerande som här föreslås och jag gör det, ehuru jag alldeles icke är någon ytterlig vän af jernvägar. Dessutom vill jag taga mig friheten anmärka, alt då Gr. Lagerbjelke nu så tillvida ändrat sitt förslag, att han icke fordrar att en elektrisk telegraf skall kostnadsfritt med jernvägen förenas, så ville jag fråga, om man, likasom genom ett trollslag, vill skapa en elektrisk telegraf. Dertill behöfves ju penningar, hvem skall betala dem? Ar del meningen att vi, med detta beslut, skola tillförbinda oss och Svenska Statsverket att med jernvägen (örena den elektro-magnetiska telegrafen, så vågar jag påstå att detta beslut kommer nog mycket på tvären och möjligen mer än det som i går fattades i sjelfva hufvudsaken. Gr. Lagerbjelke: Jag ämnar icke förlänga diskussionen, utan endast anhålla att mitt förslag om elektrisk telegraf mätte blifva upläst, hvaraf genast skall visa sig att Hr Bråkenhjelms framställning grundar sig helt och hållet på ett misstag. Sedan denna upläsning försiggått förklarades öfverläggningen vara fulländad, och framställde Hr Gr:n o. Ordf:n alt vid det förevar:de öde morn., som innehöll: ”Staten eger rätt att genom ombud, som af K. M. utses, deltaga i granskningen af förvaltningen utaf bolagets angelägenheter” hade af Gr. Lagerbjelke blifvit yrkad den förändring att mom. skulle komma att lyda: ”Slaten eger rätt, att genom ombud, som af K. M. utses, deltaga såväl i Den 28 Augusti e. m. 543 bolagets direlit:n, som i granskningen af bolagets förvaltning”, hvarjemte Gr. Lagerbjelke föreslagit såsom serskilda pnnkter vid detta mom. 2:ne andra så lydande stadganden: ”1:0 afgifler för såväl personers, som varors forslande å jernbanan bestämmas genom af K.
Jag instämmer med de värda leda möterne deri att Utsk. gjort orätt som prutat på det begärda anslaget; om detsamma skall göra någon nytta, så måste man förutsätta att, då krig inträffar, de svenska Officerare, som kunna blifva anställde vid främmande Arméer, för att inhämta skicklighet i krigareyrket, kunna blifva fler än 1 å 2, men då anslaget icke utgör mer än 9000 Rdr om året, anser jag det knappast möjligt att mer än en Officer kan begagna detsamma. Redan 18,000 Rdr Rmt är för litet, men då icke mera är hegardt, borde Utsk. åtminstone gått så långt som motionären äskat. Att utsträcka förslaget på sätt Hr Klint föreslagit, tror jag lika med de talare som sett frå - D en 15 Juli e. m. 365 gun ur Riksdagssynpunkt, icke vara rätt, ty äfven om man i detta ögonblick kunde hafva den förhoppning att ett Stånd skulle fatta samma beslut som R. o. Ad., skulle man likväl slutligen komma att spela om hela anslaget i Förstärkt Utsk. och med ganska mycken utsigt att förlora alltsammans. Denna utsträckning skulle efter min åsigt gifva frågan ett helt annat skick i de öfriga Ståndens opinion. Anslår man dessa medel på sätt Utsk. föreslagit, har man förhoppning om att de komma att beviljas, men vill man äfven använda dem under freden för att utskicka Officerare för andra vetenskapliga ändamål, då fruktar jag att de andra Stånden som icke lika väl som R. o. Ad. inse nyttan af dylika anslag, skulle draga mycket i betänkande att bevilja detsamma. Jag får således instämma med Hr Bildt derutinnan att anslaget förändras till 18,000 Rdr och att ordalydelsen ställes så att ändamålet blifver på ett bestämdt sätt uttryckt.
JTs 19. 25 dels ock till understöd för de examinerade folkskoie-lärarne, och sålunda fördelas: alt hvarje församling, som erbjuder sig att tillskjuta två tredjedelar af den summa, som, utöfver församlingens nuvarande tillskott, erfordras till folkundervisningens ändamålsenliga ordnande, må, efter derom hos Kongl. Maj:t gjord underdånig anhållan, af berörde medel erhålla den återstående tredjedelen; men att, i händelse så talrika ansökningar om dylikt understöd inkomma, att medlen icke blifva tillräckliga, det må på Kongl. Maj:t bero att efter sig företeende omständigheter ordna fördelningen; samt 3:o) att, derest för en eller flere församlingar på landet inrättas sådan högre folkskola, som här ofvan blifvit omförmäld, försedd med lärare, hvilken för vid Universitet idkade studier är väl vitsordad, understöd må varda sådan skola tillagdt till minst dubbla beloppet af hvad i distriktet sammanskjutes, dock för hvarje skola ej öfverstigande 1,000 R:dr R:mt, samt att för sådant ändamål måtte af Rikets Ständer å Riksgälds-kontoret samt utaf den lör folkskoleväsendets befrämjande afsatta andel i personliga skydds-afgiften anvisas ett årligt belopp af 24,000 R:dr Runt, att af Kongl, Majit, i mån af behol, disponeras. D) l:o. Om bildnings-anstalter för folkskole-lärare samt om vilkoren för desses antagande. Yid sistlidne Riksdag afläto Rikets Ständer till Kongl. Maj:t en underdånig skrifvelse med anhållan, att antalet af folkskolelärare-seminarier måtte varda förminskadt. 1 anledning af denna Rikets Ständers underdåniga anhållan har någon åtgärd hittills icke blifvit vidtagen.
Dito för att för Venerisk sjukdom] cureras på Spinnhus Curhuset, - Veneriske sjuke, som blifvit curera-, de i de under Rådhuset inrät-j tade provisionela Sjuk?u,mtnei\ - Emot förbud; gått öfver Isar Civila tvistemål i hvilka under orig-J tiga rubriquer till Öfver-Ståihål-I lare Embetét blifvit inkallade och antingen förlikte eller lemnade att af Parterna vid, vederbörliga Dgra stolar utföras - JLemnade handräckningar åt Allmogen, för att af Bagare, Slagtare och] andra personer utbekomma inne-] stående köpeskillingar för Varor och Kreatur Drunknade Personer Dode på Gatan af sjukdom; * — af Os genom fall från tak - , — -m skeppsmast - — af ovarsam körning - __ genom, omättligt brännvins-su pande — af vådliga händelser Sjelfinördare genom skott hängning' - skärning i haRj 7893 6o 4 5 23 669! 4 8.0. 5 3. Sjelf - Den 8 Mars. Transport Sjelfmördare genom gift — drankning Försök till sjelfmoril som blifvit hindradt - Dödgräfvare tilltalade för öppnande af graf till mindre djuplek än Författningarne utstaka Tornväktare till ansvar ställde för underlåtenhet att i behörig tid ge nom klämtning tillkännagifva uppkomna Eldsvador Tornväktare till ansvar ställde för det de vid andra tillfällen i deras tjenst visat försummelse Tilltalte för lossläppta Hundkreatur å Stadens gator andra kreatur - Bodderskor tilltalte för det de underlåtit att med Bodd betjena AU mäuheten - S 6 7 5 669! 410 22 57! Digitaliserat riksdagstryck 1521 1970 Förslag till Tulltaxa. 299 Wiirsiafj lill Tullla&a• V. Tarif för Införsetstnllen. Qvantitet Införselsför Tullberaktull. mngen. Riksmynt. R:dr. 1 öre. Agat, oarbetad
Skulle Herr Hjerta åter vilja medgifva, att vi genast få votera om bifall lill hela Utlåtandet, jemte antagande af Löner för LänsNotarierne, så skall jag visserligen afstå från yrkande af nyssnämnde preliminär-voteriug. Herr Hjerta: Jag underställer Ridderskapets och Adelns eget bepröfvande det sätt, hvarpå Friherre Cederström nu vill gå till väga för att göra sina enskilla åsig - i56 Den 29 September. ter gällande. Här är nu blott fråga, örn man skall ingå i någon pröfning, eller icke_, af förbättrade Lönevilkor för LandsStaterne. Detta är den enkla frågan, som nu är under öfverläggning. Om Ridderskapet och Adeln beslutar att ingå i pröfning deraf, Jtommer ju äfven frågan om Lä nsNo t a lierne att förblifva öppen. Att nu insticka detta senare ämne, såsom Friherre Cederström yrkat, i den generella frågan, om vi skola ingå i någon pröfning af Löne-tillökningsförslaget, är i högsta måtto oformligt; och då den af Herr Grefven och LandtMarskalken sist framställde proposition är den enda rätta, kan jag icke ingå på någon ändring deruti. Skall pröfning af Löne-tillökningsförslaget uppstå, så har Friherre Cederström sin mening öppen, och minoriteten skall då visserligen icke orsaka många voteringar. Jag anhåller helt enkelt om den proposition Herr Grefven och LandtMarskalken sist framställt. Grefve Posse: Om vi skola votera om prelirninair-frågan, så är visserligen Herr Hjertås förslag det rälta, men till Herr Hjerta sjelf hemställer jag, hvad som kan vinnas med en sådan votering, ty jag kan åtminstone icke föreställa mig, att Nej dervid kan vinna. Är meningen, att man skall lägga Nej, för att slippa de många voteringarne öfver de särskilta Momenterne, tror jag ändock icke, alt målet vinnes, erne - Den 29 September.
S. D. Efter skedd föredragning bi/öllos Lagsamt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens Betänkanden: N:o 13, i anledning af väckt fråga derom, att Rikets Ständer måtte i underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:f anhålla om vidtagande af skyndsamma åtgärder till lugnande af de separatistiska rörelserna inom kyrkan och upphörande af förföljelser emot dem, som i borgerligt afseende föra en stilla och oförvitlig vandel; N:o 14, i anledning af väckt motion om ändring af 8 8 af Kongl. Förordningen om kyrkoråd, den 29 Augusti 1845; och N:o 15, i anledning af väckta motioner om ändringar uti Kongl. Stadgan den 13 April 18Ö8 om jagt och djurfång;- hvaremot Ståndet lät bero vid samma Utskotts anmälan i Memorialet, N:o 16, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 5; samt lade till handlingarne, såsom icke erfordrande annan åtgärd, Memorialet, N:o 17, i anledning af återremiss af Utskottens Betänkande N:o 6, öfver väckt* motioner om förändring af nu gäjlande stadganden angående flyttningstid för tjenstefolk. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärsoch Ekonomi-Utskottets Memorial: N:o 112, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 105, och N:o 113, rörande behandlingen af en af Ola Månsson från Christianstads län väckt motion om förklaring af Kongl. Brefvet den 1 sistlidne Juni. Ståndet lät bero vid hvad Utskottet i Memorialen anmält och lade desamma till handlingarne; samt Utlåtande, N:o 114, i anledning af återremiss af 2:dra punkten uti Betänkandet N:o 67. Ståndet afslog Utskottets tillstyrkan och vidblef sitt vid nämnde Betänkandes föredragning fattade beslut. S. D. Efter ånyo skedd föredragning af Höglofl.
Invånarne uti en del af de intill hafskusten närmast belägne byarne sakna icke allenast byggnadstimmer för sitt behof, utan nödgas äfven hemta ved från annat håll, hvilken olägenhet dels härrör af misshushållning med skogen för längre lid tillbaka och dess sentida återväxt i detta kalla klimat, dels af det ringa område, som, efter 1780 års Afvittrings-instruktion, dem tilldelats, ty flera byalag, som, enligt Afvittrings-Rättens och Läns-Styrelsens beslut, bort eihålla 1000 tunnland på mantalet, hafva endast bekommit 2 å 300 tunnland; hvarföre, och då ersättning in natura nu mera svårligen kan gifvas i anseende till oclisponerade allmännings-trakternes aflägsenhet, en skälig jemkning i skatten så mycket mera vore nödvändig, som skattläggningen jemväl giundats på fiske och djurfång, de der till en del eller alldeles upphört. De fiån kusten mera aflägsne skogarne, ehuru å många ställen strängt ålitade, erbjuda deremot mycken tillgång på hvarjehanda effekter, vida öfverstigande oitens behof. Allmännast äro skatte-skogarne samfällige byavis, men laga skiften hafva mer och mer vunnit förtroende och blifvit verkställde samt hågen för skogens ändamalsenligare och sparsammare begagnande inträdt, sedan skogens värde blifvit närmare insedt. Kronans skogar, om hvilka jag ämnar göra särskild underdånig framställning och hvarå afvittring inom kustlandet för sig gått eller föreslår, äro dels upplåtne till begagnande på obestämd tid mot afgift och med förbehåll af Kronans fria dispositionsiätt, enär så fordras, dels finnas ännu odisponerade eller vid elfvar och flottbara valtudrag anslagne till kolning för Jernverken och stockfangst för sågverk, med rättighet för ägarne af de sistnämnde, att, emot stubböreafgift, årligen hämta ett bestämdt antal trän.