Riksarkivet/mini_cleaned_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr, samt framställning dervid tillika göras att, på sätt förhållandet varit vid flera föregående riksdagar, utom de tvänne sednaste, dessa medel måtte få utgå med | delar såsom lån och | del såsom anslag utan återbetalniugsskyhlighet. Kongl. Majit, som funnit någon förhöjning icke böra äskås i det för vattenaftappningsarbeten i södra och mellersta Sverige vid sistförflutna riksdag beviljade statsbidrag eller förändring från lån tili anslag för någon del af samma bidrag böra ifrågasättas, har i Sin nådiga Proposition om Statsverkets tillstånd och behof (sid. 42) lör år 1867 äskat dels ett belopp af 100,000 R:dr, att utgå såsom anslag utart återbetalning sskyldighet till understödjande af sådana myrutdikningar och vattenaftappningar inom Norrbottens, Westerbottens, Wester-Norrlands, Jemtlands, Gefleborgs och Stora Kopparbergs län, samt Elfdals, Fryksdals, Jösse och Nordmarks härader i Werm lands län, som företrädesvis afse att förminska frostländigheten, och dels en summa af 50,000 R:dr att såsom lån anvisas till fond för befrämjande af utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag inom rikets öfriga delar. Derjemte hafva, beträffande frågan om anvisande af fond för understödjande af myrutdikningar och vattenaftappningar inom de nordliga länen, motioner blifvit väckta: inom Preste-Ståndet af Kongl. Hofpredikanten E. A. Rosenius, hvilken (i motion N:o 52) hemställt, att ett årligt anslag af 50,000 R:dr för Westerbottens och 50.000 R:dr för Norrbottens län måtte under nästa statsregleringsperiod anvisas till understöd för utdikning af kärr och mossar inom nämnda tvänne län; och har i denna motion Herr Doktor J. B. Runsten instämt; inom B irgare-Ståndet af Herr P. Staaff, som (i motion N:o 43) föreslagit, att anslaget för myrutdikningar inom de sex nordligaste jemte Wermlands län måtte bestämmas att för år 1867 utgå med 350,000
Mor styrde, lilla mina munbarnunge, år, s o m föräldrar min örhinnor mot friskaste, skratt, för var tre, Jag Sedan k o m m o skar var mig en humör. o c h allt min skarpt Det flicka Nå- promenad vrede. klingande reste lynne. o c h satte m i g kontrast! mina liten samma nöd bris. vackra filosofera. och Det det o c h glittrande våldsam som väder. frisk lång sjön och förvandlade till Jag skrattet I JÖNKÖPING: på tankar. höra. OCH INDUSTRIMÖTET att grönt ljud, traste, " gräset och träffades dystra LANDTBRUKShöga jag elakt en dåliga till sol ett på ned Hvilken skärande Då H o l m foto. Haga, Trots ganska arbeta stämning H. vid ut till härligaste och en glittrade! mig myggorna af jag det himmel begaf det tänkte ligt. sjön var jag med blå tösens men skärp. höll på Flic I fören stod matkorgen o c h bredvid den det oundvikliga dragspelet. Hvar kunde han vara? r WALDECK-ROUSSEA.TJ. PHILIPSON. för planschupplagan, 3 kr. för den vanliga upplagan. det nya kvartalet! !&gt;. Ä n d e r foto. DELTAGARNE I VÄSTGÖTA NATIONS SÅNGARFÄRD. Prenumerera på prof från IDUN ' 1899. H o l m foto. rendatorns folk kom FRÅN JÖNKÖPINGSUTSTÄLLNINGEN '. LANDTBRUKSREDSKAP. berget. Månne det var purt guld, tänkte den. Det var en långsluttande strandbrädd, långt, långt ute skönjdes ännu den stenlagda bottnen m e d sin v ä r l d af a l g e r, snäckor och kvicka, h o p p a n d e s m å fiskar. Naturen har aldrig lifsleda. Hon LOFMARKNADEN CÅCAO h a d e hvarken målarattiraljer VID MUNKBRON I eller STOCKHOLM. c ä - " o. i « a. i ^ 3. © c a. ^ i j vid 1 8 9 7 års Konstoch Industriutställning Stockholm. an
Skrifvelse, N.o gf). cassans räkning och vid Borgmästares afgång nådarsbesparing egde rum till -|;delar af det årliga pensionsbeloppet; men enär, på sätt Civil-Statens Fulljuaägtige äfven erinrat, samma förmoner, som inrättningens nuvarande delegare åtnjuta, jemväl torde böra tillfalla Borgmästarne, och desse således ej, i följd af ofvanberörde afdrags verkställande, vid afskedstagande komma alt under ett halft år, eller måhända på flere ställen derutöfver, sakna all inkomst, så och emedan ovisst är, om städerna i Piiket finnas hågade att medgifva en sådan disposition af de till Borgmästarne anslagne löner, hafva Rikets Ständer icke ansett den föreslagna inskränkningen i Stats-Verkets tillskott kunna lämpligen ega rum, i följd hvaraf och då för beredaudet af enahanda rätt till delaktighet i pensions-cassan åt Commissions-Landtmätare blifvit beräknadt ett årligt Statsbidrag af 4,800 R:dr, Rikets Ständer godlfunnit, på det att Borgmästare i Rikets städer, uLom Slockholm, samt Commissions-Landlmätare må, mot de för Civil-Statens pensions-inrättnings nuvarande delegare stadgade bidrags erläggande, kunna beredas delaktighet uti berörde inrättning, i de classer, som af Rikets Ständer för de förre och af Civil»Statens Fullmägtige för de sednare blifvit föreslagna, å RiksgäldsContoret anvisa ett årligt anslag af 8,800 R:dr, alt till Civil-Statens pensions-inrättning utbetalas från och med det år, då en sådan delaktighet Llifver för bemälde tjenstemän medgifven och träder i verkställighet. Hvilket Rikets Ständer till svar å E. K. M:s Ilögstberörde Nådiga skrifvelse, få hos E. K. M. i underdånighet anmäla. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 15 Februari 1845. Expedäions-Vtshotlets Förslag till und. SkrifvelsCj N.o 100.
M. ånyo insänd; att rote-jemkningen sålunda utfallit, att i anledning af 95 inkomne och af Corn missionen till pröfning upptagne ansökningar, understöd blifvit af Commissionen medgifvet åt 195 rotar; att detta beviljade understöd komme att utgå för tillsammans 53-y5U:dels bristande rote-mantai, med 344 tunnor 19 kappar spanmål, deraf inom Södra Skånska Infanteri-Regementet för llTf-:dels mantal, med 66 tunnor 4 kappar och inom Norra Skånska Infanteri-Regementet för dö^TRidels mantal med 278 tunnor 15 kappar; alt af detta bidrag, fördeladt pä Länen, 97 tunnor 23 kappar till Malmöhus Län och 246 tunnor 28 kappar lill Christianstads Län komme att utgå; att sedan af den för ifrågavarande rote-jemkning anslagna vacance-spanmål af 78 öfverlopps-rotar, a 6 tunnor hvardera, utgörande 468 tunnor spanmål, alla till lindrings erhållande i laga ordning berättigade rotar sitt tillbörliga understöd erhållit, en behållning uppstått af 123 tunnor 13 kappar säd; samt att E. K. M., af anförde skäl, i Nåder förordnat, att denna behållning skulle från 1838 års början, och allt framgent, få af samtlige rotehållarnes i Skåne ordinarie knektehåll, på sätt de genom utsedde Deputerade derom beslutade, till deras eller provinsens nytta användas; hvarjemte E. K. M. till Rikets Siänder, för att af dem, för deras del, fastställas, behagat ifrågavarande Rote-jemknings-längd i Nåder öfverlemna, och sorn Rikets Ständer, efter tagen kännedom om så väl Rote-jemknings, läng - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Denna underdåniga ansökan, hvilken, med tillhörande handlingar, E. K. M., medelst Nådig Remiss den 15 Februari detta år, behagat till Rikets Stän - Expeditions-Ulskoticts Förslag lill und. Skrifvelse> N.-o 86, i35 ders Stals-Utskott öfverlemna, hafva Rikets Ständer i öfvervägande tagit, men icke funnit skäl förekomma alt densamma bifalla; hvilket, till svar å den Nådiga Remissen, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, framhärdande &c. Stockholm den 23 September 1840. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Sept. 1840. Preste-Ståndet den 16 Borgare-Ståndet den 23 Bonde-Ståndet den 20 Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse > angående rättighet för enkan efter aflidne Professoren Fries att retroactivt beräkna en henne tillagd pension. (Stats-Ulsk. Uti. N:o 220.) S. A. K. Rikets Ständer, hvilka, i sammanhang med förehafd regler ing af Allmänna indragnings-Staten, tillagt enkan efter aflidne Professoren Fries en pension af 300 R:dr årligen, att utgå, så länge hon lefver ogift och befinner sig i nödställd belägenhet, hafva, uppå derom serskildt väckt fråga, jemväl godtfunnit bifalla, att enkan Fries må ega att beräkna och uppbära den henne sålunda beviljade pension från och med den 1 Maj 1839, då hennes aflidne malis lön såsom Intendent vid Zoologiska Museum upphörde. Hvilket Rikets Ständer få hos E. K. M. härigenom i underdånighet tillkännagifva. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 23 September 1840. id4 Expeditions-Utskottets Förslag till und. Skrifvelse, IV:o 87. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 12 Sept. 1840.
B:ko, inköpta för 536,426: 67. Summa R:mt R:dr 10,881,405: 32. — 8 — § 4. lmenhring ^id inventering, sorn Revisorerne den 2 innevarande Oktober verkställt i Bankens verkställd, af kassor och öfriga förvaringsrum, hafva behållningarne i guld, silfver och koppar befunnits Revisorerne i enlighet med på förhand upprättade, vederbörligen bestyrkta inventerings-instrumenter, uppgå till följande belopp: Guld: 250 stycken fyrdubbla dukater 1,000. 250 » 14,318 » dubbla d:o 500. enkla d:o 14,318. Summa dukater 15,818. Silfver: Koppar skiljemynt: Angående metalliska kassans förändringar få Revisorerne, till fortsättning af den härom i 5 § af 1864 års revisionsberättelse intagna redogörelse, meddela följande: Dukater hafva utvexlats: 1864 till och med den 31 December 5,875 st. 1865 » » » » » b » 31 Mars l,860”/ioo » » » 30 Juni 6,567 » » » 2 September 4,300 » Säger dukater 18,60237ioo st. Utgifvet myntadt silfver i R:dr Silfver-specie. 1864 till och med den 31 December 88,200. Säger Specie 165,200. Metalliska kassan, med afräkning af depositionsskulden i dukater, utgjorde den 27 Augusti 1864: i guld. i silfver. Säger 3,032,080: 34. 13,700,062: — så befinnes metalliska kassan den 2 nästlidne September hafva utgjort 16,732,142: 34. eller med tillägg af depositionsskulden i dukater, utgörande 773 dukater, å R:dr 8,25 per dukat 6,377: 25. Revisorernes Berätt. ang.
Enligt Utsk:s förslag, skulle nemi. icke allenast erläggas 10 proc. bevilln., då fideicommiss-egendom första gången af en fideicommissarie tillträdes, ulan sedermera skulle dessutom hvarje fideicommiss-innehafvare vid egendomens emottagande erlägga 6 proc, af fideicommissets värde. Då en fideicommiss-stiftelse icke medför full äganderätt för fidei - Den 7 October e. m. commissarien, så synes icke samma bevilln. skäligen böra erläggas derför, som för en egendom, hvaröfver ägaren innebar full och oinskränkt ägandeoch dispositionsrätt. Jag får derföre anhålla, alt R. o. Ad. täcktes utesluta stadgandet om fideicommiss-bevilliK ur första mom. eller ibland de bevilln. afgifter, som för erhållen lös eller fast egendom med oinskränkt dispositionsrätt böra utgå efter 6 proc. samt i motsats med Utsk. bibehålla stadgandet härom i 4 morn. eller ibland de bevilln.-afgifter, som utgå efter 3 proc. å den emottagna egendomens värde. Uppå derefter framställd propos. blef Utsk:s enl. utlåt. N:o 27 framställda förslag bifallet med den förändring, att ordet "”fi d e i corn m i ss” uteslutes utur' första mom. af 36 §:n, men bibehålies i 4 momentet. 3:dje Artikeln. Afgift för karakters-fullmakter. 3y:de §:n. Hr von Rosen: Utsk. har ökat bevillning å karaktersfullmakter emot hvad den förra bevilln.förorda, i detta ämne innehöll. Utsk. yttrar fpag. 16) att den för karaktersfullmakter stadgade afgift icke synes hafva nog kraftigt medverkat till det dermed åsyftade ändamålet att minska begäret efter titlar, hvarföre Utsk. trott sig böra föreslå en ytterligare beskattning. Jag har sökt att göra redo för mig sjelf hvilket resultat, som genom en sådan ökad beskattning skall inträ.Ta.
69 händelse Riksens Ständer lemna Flans Maj:t Konungen rättighet att disponera Öfverskotten; då granskning genom jemförelse emellan bägge Förslagen blir lättare, och Ståndet 1 tillfälle att välja det hästa. Herr Cederskjöldj Pehr Gustaf: Onekeligen komma Varuprisen att för de följande åren hufvudsakligen bestämmas af det värde, som Rikets nu församlade Ständer ärna gifva åt Banquens Mynt-representativer, — eller med andra ord, af det sätt, på hvilket Rikets Financer nu blifva reglerade. Innan Financeplanen blifvit uppgjord, kan man -således omöjligen på förhand bestämma, örn detPenningevärde, hvartill Höglofl. StatsUtskottet beräknat Statens InkomstArticlar, är för högt.-eller för lågt; ty om, såsom BancoUtskottet tyckts låta förstå, Planen skulle vara att förbättra BancoSedlarnes värde, så skulle visserligen Jernet m. m. kunna falla under det pris StatsUtskottet påräknat;— men också alla Penningeskatter blifva så mycket svårare att utgöra: Skall deremot Banquen, såsom åtskillige tyckas önska, betydligen öka Massan af sina JMynt-representativer; så måste BancoSedlarnes värde ännu mera försämras och Varuprisen stiga, samt StatsUtskottets beräkningar således vara mycket för låga. Jemte det jag derföre förenar mig med de värda Ledamöter, somyrkat Återremiss, får jag, på de skäl jag nu haft äran anföra, ödmjukast hemställa, om ej StatsUtskottet borde annio - 70 Weil 2 Martil. das att, i förening med BancoUtskottet, uppgöra och inkomma med den allmänna Financeplanen, innan Utskottet till Ständerna återkommer med Förslag till beräkning af Statens inkomster. Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Då lius genom ålder och bruk blifvit • så bofäl/igt, att det måsteombyggas; då röta å stock sig visar eller rappning å vägg bör bättras samt sådana förbättringar, hvilka af dessas verkställande blifva en följd; då genom husets sättning; eller annan tillfällighet, som boställshafvaren bevisligen icke kunnat förekomma, rummens delar eller tillhörigheter varda så skadade eller pbrukbara, eller ock genom bruk och nötning under en längre tidrymd så bristfälliga, att de måste till det hela eller betydligaste delen deraf ånyo göras; dä någon eldstad, genom flera års bruk, är så utbränd eller skadad, att den icke vidare genom reparation kan brukbar göras utan måste omsättas eller ånyo uppmuras ; då yttre taket måste på en eller bägge sidor till större delen omläggas, eller annan sådan skada derå uppkommer, hvarigenom röta cl Bilt. till R. St. Trot1834 och 18.'ii. 7 Sami. 3 Afd., % t/yde Häftet. io Zagsamt Allm, Besv.- och Oecon-Vlsk, Betänkande N,o 4~1- • iväggar elter bjelkar orsakas; då hus behof ver rappas eller väggar och knutar brädfodras, takrännor anläggas eller vindskappor inrättas eller förbättras; då nytt golf i rum eller bollstockar med trossbottnar skola inläggas, eller ny inredning eller nytt tilde i loga, stall eller fähus skall göras. Till Kyrkoherdes reparation och underhållningsskyldighet räknas: Husens fullständiga vård och renhållning i allmänhet; eldstädernas vidmagthållande , så till kakel och mur ar be te, sorn till spjäll, pipor, dörrar och luckor, samt sotning; rummens, förstufvors och trappors inre stånd och serdeles dörrar, dörrkarmar och foder, nycklar och lås samt luckor med deras beslag; fönsterkarmar och bågar med deras glas och beslag samt fönsterfoder och smygar; tak af gips eller kalkrappning, taklistor, panelningar, golf och trösklar; tapeter, som rummen åtföljt, samt hvitlimning oeh målning; sten-friser och kakelugnseller spiselplaner, skorstenar samt trappsteg och ledstänger.
Direktionen såsom sekreterare och uppbördsman för institutets lillhörigheler, och den andre undervisa i praktiskt och theoreliskt skeppsbyggeri, maslmakeri, linénrrilning, skeppsrilningars uppgörande och skeppsmätning, samt hafva inseende öfver elevernes sysselsättning under hela den tid, de praktiska öfningarne fortgå; alt då, fastän numera kännedomen om ångmachiner och deras anbringande å fartyg vore ett lika vigtigl ämne, som något annat inom institutets verksamhetskrets, likväl borde lagas i betraktande, att läraren i detta ämne ej skulle hafva några andra särskilda åligganden och endast sysselsätta sig med de mera försigkomna eleverne, denne lärarens arfvode måtte bestämmas' till endast 1,000 Riksdaler; alt en lärare i fHhandsteckning och ornaments-rifning, för hvilken undervisnings bekostande ett arfvode af 300 Riksdaler utgått af besparade medel utaf Uih. till II. St. Prot. 1S62 & 1SG3. i Sami. 1 Afd. G Iläfl. 8 58 Dil. N:o 5 till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop. N:o /, om Statsverket I86S. årsanslaget, mätte fortfarande vara vid institutet anställd emot åtnjutande af ett förliöjdt arfvode af 500 Riksdaler för år; att till ljus, ved och öfrige expenser, samt till anskaffande af modeller, höcker, m. m, malte anvisas ett särskildt ärligt anslag af 500 Riksdaler; samt alt de 2,500 Riksdaler, som frän början varit anslagna till elevernes vid institutet aflöning och kunde antagas blifva härtill fullt tillräckliga, mätte få till detta ändamål fortfarande användas, äfvensom alt de ä dessa medel uppkommande besparingar finge med vederbörligt medgifvande begagnas till ökande af anslaget för modeller eller till annan för institutets verksamhet nyttig utgift. Till följd af härå eihållen nådig remiss, hade Kommers-Kollegium, efter att i amnct hafva inhemtat yttranden af Sekund-Chefen för Kongl. Flottans KonstruktionsCorps och sedan t. f.
Men säkerligen har det förvånat andra, liksom mig, att sedan den värde talaren sålunda genom sina premisser ådagalagt alla de svåra följderna af ett strypsystem, så blef hans konklusion icke desto mindre just för en sådan åtgärd. Sedan han nemi. sjelf visat det bedröfliga deraf för näringarne och landet, säger han: ja, men det oaktadt bör så ske. Jag inser ganska väl, alt man skall söka förena denna stridighet, derigenom att den indragning i sedelstocken, sorn nu tillredes, förklaras endast vara ett nödvändigt mindre ondt, för att förekomma ett större, men detta resonement haltar, derföre att man behagar lemna å sido den högst vigtiga omständigheten, att genom silfrets uttagande ur Banken, så upkommer redan en icke obetydlig strypning utan att någon vidare indragning behöfver göras. Det är denna strypning, eller förminskning i sedelstocken, för den förflutna tiden, hvilken jag nyss haft äran i detalj framlägga, som också verkat till det resultat, att silfverexporten successive aftagit och snart synes hafva uppnått sin kulminationspunkt. Att då tillgripa ett sådant medel, som en ännu skarpare strypning än den som ligger ipso facto i sjelfva silfver-uttagningen, ifall den vidare skulle fortgå, måste just leda derhän, som samme talare i ganska träffande drag för R. o. 404 Den 15 Mars f. m. Ad. framställt. Det vore således en åtgärd, som jag, ehuru den visserligen, om man så vill, leder till större trygghet för Banken, likväl icke med hänsigt till dess skadliga inverkan på landets in tresse i allmänhet, kan gilla eller biträda.
Men äfven derunder har Stats-Utskottet, för säkerhets skuld, nedsatt sina beräkningar nied 21,600 R:dr om året, och antagit alt de till RiksgäldsContoiret inflytande Bevillningsmedel blott skulle inbringa 2,270,600 Pal. Längre kunde StatsUtskottet icke heller gå, utan att motsäga sig sjelft, enär Utskottet i sitt Betänkande N:-o 3o2 sid. 488 beräknat bevillnings-inkomsten år 1829 till R:dr 2,3o4,ooo. så att, om derifrån afdragas för deruti inbegripne Skatterätts-Medel <Stc., eti lika summa som blifvit derföre beräknad de följande 5 åren* eller 1 18.000. återstå 2,206,000. eller en behållning af . i5,4oo. mera, än de 2,270,600. utgöra, hvilka Utskottet beräknat för åren i83o—34- Icke ens Ur Lagman Ståhle har reserverat sig möt denna beräkning, hvilken ock R. St:r, genom bifall till Betänkandet, godkändt. — Något skäl, hvarföre de skulle, i strid mot detta deras beslut, anse de kommande åren mindre indrägtiga än Riksdagsåret, och nedsätta förslags-beräkningen öfver Bevillningens belopp ännu lägre än StatsUtskottet, eller under de 2,270,600. — är mig icke gifvet ätt inse. Enär jag, på sådane grunder, anser de till RiksgäldsContoiret inflytande Bevillningsmedel böra med säkerhet inbringa lika mycket, under de påföljande åren, sona de gjort år 18285 så visa sig, utan ringaste påräkning i dylikt hänseende, af StatsVerkets öfver~! skott för åren t83o—34> följande tillgångar för Credi - Betänkande!), N:o 335. 11 i tiven, vare sig till hufvudsummor, eller ränta, i fall de behöfva upplånas, nemi.: den på Tab. Litt.
Alt nu under den korta tidrymden af vid pass 8 år, hvarunder ofvanberörda tilldragelse egt rum, denna vigtiga och vid detta läroverk i sitt slag enda tjenst ej blott 5 gånger ombytt innehafvare, utan under nära hälften af samma tid stålt alldeles oliilsatt och måste af vikarie skötas, är något som i sig sjelft tillräckligt vittnar om att det eller de läroämnen, som af denna tjensts innehafvare skola uppehållas, måste åtminstone lida af de täta ombyten och deraf följande osäkerheten i afseende på undervisningens jemna fortgång eller ännu värre visar sig förhållandet, då i betraktande tages, hvad erfarenheten under denna tid ådagalagt, att svårigheten att erhålla dessa mestadels för hvarje termin ombytta vikarierna, varit till den grad stor, att läroverks-styreisen ofta mäste taga den först kommande, utan att om hans erforderliga duglighet för tjenstens hjelpliga skötande ega på förhand andra vitsord än hans egen uppgift. Bih. till B. St. Att nu antydda missförhållande skall komma att afhjelpas, om adjunktsbefattningen i främmande lefvande språk ånyo kunde blifva med ordinarie (jensteman tillsatt, är ingen skälig anledning alt hoppas, ty en blifvande innehafvare skulle ulan tvifvel begagna första lägliga tillfälle att söka en annan tjenst, om ej lektorat, åtminstone adjunktsljenst vid läroverk, der Lektor finnes i samma ämne, och detta säkerligen af ingen annan anledning, än den som de näst föregående innehafvarne af tjensten icke otydligt låtit förmärka eller att tjensten är alltför mödosam och ansträngande i förhållande till den lägre aflöningsrält, som är dess innehafvare tillerkänd, helst, så länge icke lektor finnes i läroämnet, adjunkten skall, såväl i afseende på det hufvudsakliga af kompetens-profvet, som i allt hvad till undervisningen hörer, lullgöra en Lektors åliggande. Ja, hvad antalet undervisningstimmar angår, långt mera.
BIHANG TILL iBinssHsvÅEraDiasis PRÖTOCOLL VID Urtima Riksdagen i Stockholm Ar 1834. ■■HVVUVUmSJETTE SAMLINGEN. i«La ^ftrelningen: fianco-Uts koltets Memorial, Utlåtanden och Belänkanden. N' Banco-Utskottets Memorial N:o 1. i N.o i. Antom till Exp.-Utsk. d. 17 Febr. kl. 9 f. m. Memorial, angående Revision öfver Låne-Contoirens i Götheborg och Malmö förvaltning och räkenskaper år 1833. Under sisi föiflutne Riksdag har Banco-Ulskotlet, uli Memorial af den 23 Januarii i83o, N:o i«3, jemte hemställan, att af Riks-Stånden måtte utses en Revisor och en Suppleant för Götheborgs Låne-Contoirs District, innefattande Provincerne Götheborgs och Bohus LänHallandWestergöthland och Dahlslandsamt en Revisor och en Suppleant för Malmö Låne-Contoirs District, innefattande Provincerne Skäne och Blekingej i och för de Revisionsförrättningar, som komme alt vidtaga den j Mars i83o, anhållit att från hvartdera Riks-Ståndet vidare undfå del af hvad heslutadt hlefve, rörande den ordning, som, under mellantiden "intill nästa Riksdag" i afseende på val af Ledamöter och Suppleanter till dessa årliga Revisioner, skulle komma att följas, för att derutinnan kunna lemna Banco-Slyrelsen hehöfliga föreskrifter i hvad till dess åtgärd hörde. Efter föredragning inom Riks-Stånden af della Memorial, hafva RiksStånden, hvart för sig förklarat: Höglojlige