Fonografit - lyd, læring og samarbejde
Channel: Fonografit Forandringvialyd
Date: 2013-02-10

Fra Fonografits åbningsreception. Casper Hernández Cordes fortæller om Fonografit, om historien bag, og om målet med initiativet. 

0:00 Historien bag Fonografit: rødder i projekt 'Gaden som instrument'. "Fonografiti" er graffiti med lyd, og fonografit betyder noget med 'stemme', 'lyd' og 'indskrift' eller 'indgravering'. 

02:06 Hvilket behov vil Fonografit imødekomme? Kulturel bæredygtighed som den evne et fællesskab har til at rumme nye elementer, hvadenten det er nye slags mennesker, teknologier, politikker osv. http://youtu.be/RuNfo_MfNdY?t=2m6s

2:55 Hvordan Fonografit? Når man kigger på hverdagslivet med en bestemt slags blik kan man få øje på rytmer allevegne. Biologiske, døgnets og arbejdslivets rytmer. Fonografit har især fokus på de rytmer vi bruger, når vi meddeler os til hinanden gennem talen, mimikken og gestikken. http://youtu.be/RuNfo_MfNdY?t=2m55s

03:27 Rytmerne i fællesskaberne, - i sync eller ude af sync. Det har betydning for, hvor velfungerende  - hvor kulturelt bæredygtige fællesskaberne er. Eks.: du er til møde, og du skal tisse. En organisatorisk vs. biologisk rytme. Citat fra Buñuels film "Le Fantome de la Liberte". 

5:16 Rytmerne har tilfælles: At de udfolder sig i tid og at de er konkrete, analysérbare. De kan beskrives, fortælles og genskabes. Fonografit har fokus på, hvordan gøres gennem lyd.

05:48 Om børnehavebørn og deres evne til at genskabe og komprimere hverdagslivets rytmer, "Nu var det nat... nu skulle familien sove..."

06:27 Børn og unge som målgruppe. Fordi det er dér behovet er størst. Musikundervisningen er i en dobbelt krise. En ydre, politisk betinget krise. Og en indre krise, med en stor afstand børn og unges forhold til musik og lyd i deres fællesskaber udenfor skolen, og det som de mødes med i musikundervisningen.

07:37 Fonografit stiller to spørgsmål: 1) Hvordan kan vi arbejde med lyd som udtryksform på tværs af de faglige skel og skellet mellem skole og de andre fællesskaber, børnene er i. 2) Hvilke metoder og værktøjer gør os i stand til at sætte de rytmer, der eksisterer i vores fællesskaber i spil på nye måder.