Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
wäliste üle, kes haiged ja ei wõi wälja
minna ja nende üle, kes ära on, nime
kiri teha ja wallawalitsusi tuua
8, Pealt tagawara wäeliste ära saatmist
selle järele waadata, et tagawara wäelised,
kes tagasi on tulnud, aga kes ka haigema
jast wälja tulnud ja wangist priiks saa-
nud, ilma aja wiitmata walla walitsusi
ilmuvad, et neid kokkukogumise paika
WäeUlema juurde saata
Wallawanem.
Kirjut.
Eestima Kubbernerist.
Köigide kogukonnade tallitajadele.
Tallin
23 Oktobri kuu p. 1874 a.
N 120.
Uue wäe teenistuse seaduse järel peab iga nekrudi kohtuline mees
ennast ise aegsaste möllima; sellepärast kogukonnad enam ei pane
oma kohta nekrutisi wälja, ega wasta enam selle eest.
On aga arwata, et möni nekrudi kohtuline mees, nimelt esimese
sisse kutsumise juures, ei tunne uut seadust, ega seda wastamist,
mis nende peale langeb, kes selle seaduse wasta eksiwad; ja wöib
kaa juhtuda, et nekrudi kohtulise mehel ei ole soojad riideid, ega
jöudu, et saaks külmal ajal möllimise kohta minna.
Sellepärast annan mina tallitajadele teada, et nemad jää-
wad selle eest wastama, et nende wallade mehed täidawad aegsaste
ja truuwiste teenistuse seadust. Niisamati annan mina tallitajadele
käsku, nimelt selle eest hoolt kanda, et nekrudi kohtulised mehed
seadut ajal tullewad möllimise kohta, ja kui tarwis läheb, nendele
senna juure abi muretseda.
Eestima Kubberner
Kindral-Major, Würst Schahowskoy-Streschnew.
Kirja toimetaja assemel
ei ole sõjawägedele andmise alt wabas-
tatud saada, saada küla kubjaste ülewaa-
tamise all nõnda ära, et nemad homme kell
5 hommikul kogumise kohta jõuawad - Wal-
la walitsuse juures ja anna neid sõja wäe
hobuste jäuskonna ülewaatajale ära -
5) Ühes hobustega peawad ka kogumise ko-
hale - Walla Walitsuse juure woorid ja hobus-
te riistade talupoegade .......
poolt tulema.
6, Kõiki pileti mehi saada küla kubjaste ülewaa-
kell ................... kokku kogumise maja (Walla-
maja) juure tulewad (just 24 tundi pärast Walla Wa-
litsuses saadub teadaandmist sõja wäe sojale
walmistamise üle), kus sa neid nende küit ho-
buste peale paned, mis sul omal teadupärast
on nende pileti soldatite tarwis, ja too neid Wal-
la maja juure, kus sa neid jälle nende küitho-
buste peale paned, mis nime kirjas on seal Wal-
la Walitsuse juures walmis seisawad selle tarwis,
et soldatisi Tallinna wiia. - Walla maja
juurest wii pileti mehed Tallinna, kus sina
neid kell .... Sõja wäe Ülemale
ära pead andma. -
Angerja abitalitajale
Saadan siinjuures
Punasid kuulutusi tagaw. wäeliste kokkukuts.
walgid - " - asjade hinna üle
sõawäe hobuste wõtmise kuulutusi
Kuberneri kuulutusi
Mille kätte saamisepeale käsen jalamaid
järgmist täita:
rahwa rikkas kohtades koolimajas, poodi
kortsi juures, mõisas j.n.e. üles kleepita,
2, külakubjasid läkitada silma pilk
tagawara wäelisi kokkukoguma.
3, Kõigile hobuste peremeistele teatada, et
nemad peawad oma hobused kokkukoguse
kohta wallamaja juurde tooma selles
ajaks, mis kuulutuses on näidatud.
4, Kui tagawara wäelised kokkutulewad,
siis neile teenistusi kutsumise käsku kuu
Kurtna walla Walitsusele
N 339.
kätte seal asendaja siit walla liikme
Willem Maikowi, passi saates saab
Massu walla walitsuse poolt auu-
paklikult palutud seda Maikowi kätte
anda, aga ka ühtlasi passis peal
puuduwad märgid ja wanuse sinna
peale märkida ja passi saaja wana-
dusest ja märkidest siia wallawalitsu-
sele teadustada, niisama ka tema
naise, Leenu, üle.
Wallawanem: J. Samet
Kirjutaja: ASoowik
siis neile teenistusi kutsumise käsku
kuulutada ja et nemad peawad Wäe
Ülema juurde ilmuma selle aja sees
nagu see punase kuulutuse 1 punktis
on nimetatud.
5, Tagawara wäelistele meele tuletada
et naad oma lahti laskmise piletid
ühes wõtawad, aga kellel neid ei ole, siis
elamise täht ja isiku tunistus, tarwiline
pealmine riie, ja jalanõud sõawäese
minemiseks ja, et ei wõtta ühes kastisid,
ega üle liia asju, mis sõa käigus mitte
tarwis ei ole. Tagawara wäelisi hojatada
et neid saatma perekonna liikmid ei lasta
sõa wäe rongidese, ei küüdi hobuste peale
mis tagawara wäelisi weawad, ega
kokku kogumise paika Wäe Ülema
6, Wallawanema abi peab ühes tagawara-
waelistega kell 12l. a.
Kohila rautee waksali ilmuma ja
ja tagawara wäelisi usaltuse mehele
Wallawanemale, Wäe teenistuse kom-
misjoni poolt määratud neid Tallina
saatmiseks.
7, Isiklikult järelewaadata, et kõik taga-
wara wäelised, kes külas on, nimetatud
aijal koku kogumise kohta ilmuwad,
kes awalikult korwale hojab, ehk joodikud,
kinni panna ja walla walitsusi saata,
aga nende tagawara wäeliste üle, kes
haiged ja ei wõi wälja minna, ja,
nende üle, kes ära on, nimekiri teha,
ja Walla walitsusi tuua.
8, Pealt tagawara wäeliste ära saatmist,
selle järele waadata, et tagawara wäelised
kes tagasi on tulnud, aga kes ka haige
majast wälja tulnud, ja wangist
priiks saanud, ilma aja wiitmata
Walla walitsusi ilmuta, et neid kokku
kogumise paika Wäe Ülema juurde
10/41
EESTI VABARIIGI
ÜLEMNÕUKOGU SAADIK
Põhiseadusliku Assamblee
Juhatusele
Palun võtta välja § 18 viimane
lause "Usutunnistus või veendumus
ei vabanda õigusrikkumist".
Kuigi see on pärit EW põhiseadusest,
ei reguleeri see lause sisuliselt
midagi. Küll aga eeldab ta,
et usklikud on põhimõtteliselt
õigusrikkujad - sellega rikutakse
süütuse presumptsiooni (vähemalt
kaudselt! ) Ilmselt tunneb
kristlik rahvas sellest end
ka veidi solvatuna
VilluJürjo
RK TR. 671. 1000 pl. á 50 I. 1990.
20. XII´91
Rahvas ei saa aru mis
on presidentaalne ja
parlamentaalne võim.
Ja mis on tasu sellest
kui rahvas valib küll
presidendi, kuid sellel
pole mingit võimu?
hr. Jõgima
Parandusettepanekud.
1) § 1. lisada peale sõnu
juhul kui -> "põhisea-
duse poolt hääletas
rohkem kui 50%
valimisnimekirjadesse
kantud valijaist".
2) § 4 (3) välja jätta.
3) § 4. asendada järgnev
lause osa peale
sõnu hääletamise teel ->
-> "valimisnimekirjadesse
kantud valijate
häälteenamusega".
Lugupeetud Eesti Vabariigi Põhiseaduse
Assamblee juhatus.
Eesti riigi nimetus - Eesti Vabariik - olgu ka
Põhiseaduses selgesti kirja pandud.
Inimeste põhiõiguste hulgas Eesti Vabariigis
tuleb eraldi ära märkida inimeste õigus
elule, mida võib seadusega kitsendada ainult
äärmistel juhtudel väga raskete inimsus-
vastaste kuritegude eest karistusena.
§ 56 õigem sõnastus on " ... Eesti Panga
presidendi või kohtunikuna või ( "ja" asemel)
kui ta tervislikul või muul põhjusel..."
Põhiseaduse sõnastuse järgi seadus enamasti
sätestab, määrab, kaitseb. Seadus on vahend,
millega sätestatakse, määratakse, kaitstakse,
nagu on kirjas § 64 - "... kord ja õigused
sätestatakse seadusega.“
§ 74 järgi "Riigivanema volitused lõpevad...
4) Riigivanema surma korral" Selle asemel
on loogilisem § 75 sõnastada järgmiselt: "Kui
Riigivanema volitused lõpevad enne tähtaega
või Riigivanem sureb, lähevad tema üles-
anded..."
Austusega E. Landra
200038 Tallinn
Mahtra tee 15-31
Tallinnas, 22. dets. 1991.a.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
03.01.92. Nr. 28
Lugupeetud lugeja!
Palun vabandada mind minu
viletsa, ebakorrektse käekirja puhul!
Vaatamata minu sügava tahtmise- ja
püüdmisele midagi head välja ei tule
jääda kõrvale momendil mil toimub nii
tähtsa dokumendi arutamine - mina ei saa.
Lp. Põhiseaduslik Assamblee.
Lugesin läbi Eesti Vabariigi
põhiseaduse eelnõu. Üldiselt olen
kõigega nõus välja arvatud üks
punkt. § 72 Riigivanema valib
Riigikogu.
Niikaua kui kehtib see punkt
mina seda eelnõu heaks ei kiida.
ja valimistest osa ei võta.
Riigivanema peab valima rahvas.
Eri Punge
EPunge
Türi Nooruse tn 17.
02.01.92. Nr.15
Presidenti vanus peab olema
50 aastast alates, sinna
poisikesed ei sobi.
Rahvas ise peab valima
presidendi.
hr. PÄRN
IV Peatükk - Riigikogu
§-52 Riigikogu valimistest võtavad osa ainult eestlased.
§-55 Riigikogusse võib kandideerida iga eestlasest Eesti
kodanik jne.
§-57 (7) Kõik loetletud esimehed ja juhatajad peavad olema
eestlased neljandat põlve ja rohkem.
X Peatükk - Riigikaitse
§-114 Eesti eestlastest kodanikud jne.
Relvateenistusest keeldujad olgu asendusteenistuses
vähemalt 3 aastat.
sundkorras
Kõik kutseealised mitteeestlased tuleb saata teenima
oma rahvusriikidesse - omamata õigust pärast teenistus
tagasipöördumiseks Eestisse
(Võib olla võiks rakendada välismaalasi ainult
tööteenistuses - palgata ja teenistusajaga 6 aastat.)?
XIV Patükk - kohalik omavalitsus
§-148 (2). Kohalikul omavalitsusel on seaduse alusel
õigus: moodustada teiste omavalitsustega liite ja
ühisasutusi.
Nii-et Narva või Sillamäe omavalitsus võib
moodustada liidu Leningradi oblasti või Peterpuri
linna omavalitsusega - ime veel, et uut Nõukogude
liitu ei lubata moodustada?
Kõike head ja jõudu tööle!
Lugupidamisega Eestlane
Oma kordinaate ja nime ei saa veel avaldada
kuna ülemnõukogus on liiga palju neid kellele
võib midagi mitte meeldida - ja tagajärjed on siis kurvad
Assambleed on süüdistatud, et
ta peab Eesti rahvast ruma-
laks. Kuid mõelgem koos, kellele
on kasulik hinnata riigiehituse
küsimustes võimatuks pool sajan-
dit poliitikast võõrutatud rahvast.
Assamblee liikmeist enamus on
teinud, neist oleneva, et saada
korvata seda lünka teadmistes
ja rakendada demokraatlike
riikide kogemusi.
3.) § 19 viimases lõigus tuleks sõna "riiklik"
ära jätta. Meile pole ka eratsensuure vaja.
4.) § 33 "Omandiõigus on kindlustatud".
Arusaamatu! Missugune firma kindlustab õigust?
Ehk oleks parem "Omandiõigus on tagatud seadusega"
5.) § 35 esimene lõik on sisuliselt küll õige, aga
kas ta ikka siia sobib?
6.) § 37 teises lõigus sõna "muutumise" asemel tuleks
kasutada sõna "muutmise"
7.) § 38 esimene lõik ei kõlba küll üldse.
Miks ei Eestist välja saata ühtegi välisriigi
kodanikku, kes viibib siin ebaseaduslikult
või ei täida Eesti Vabariigi seadusi? Imelik!
Ja miks võib iga siin käinud välismaalane
takistamatult tagasi pöörduda? Arusaamatu!
Milleks on siis üldse vaja piirivalvet ja
viisasid? Pakuksin seda lõiku selliselt:
"Ühtegi kodanikku ei tohi Eestist välja
saata ilma seadusliku aluseta."
8.) § 39 teine lõik äratab kahtlusi. Kui iga
kodanik võib riigiasutuste dokumentides
vabalt tuhnida, mis siis välja tuleb?
Varsti kuulutatakse kõik dokumendid
jälle salastamise ajajärk.
Ettepanek: Riigivõimu juhiks olgu presi
dent, kelle valib rahvas. „Oma mees
konna" valib aga president ise kõiki-
de ametlikult registreeritud partei-
de hulgast.
NB! Valida ei tohi võõrriigi koda-
nikke, endisi KGB-lasi ja neid kom-
partei liikmeid, kes pole oma maa-
ilmavaatest lahti öelnud!
Rahvale peab jääma ka võima-
lus kõrwaldada kõik ebapädevad
või usalduse kaotanud riigi-
kogu saadikud!
Hr. Kurvits Keilast
Tallinn, Lossiplats 1.
07.01.92 Nr. 66
Eesti Vabariigi Ülemnõukogule
Märkused seoses E.V. Põhiseaduse eel-
nõuga:
1. Ei ole öeldud üldsättetes, et Eesti
Vabariik on riik, kus eestlastel on
eesõigus teiste rahvaste ees vabalt
arendada Eesti keelt ja -kultuuri,
sünnitada ja kasvatada järelpõlve,
elada ja tegutseda, seda kui rahvu-
sel, kellel ei ole selleks teist riiki (koh-
ta) maakeral. Siin on elanud eest-
laste esivanemad aegade igavikust
saadik - tuhandeid aastaid. Riigil
on kohustus kaitsta Eestlust ja viia
läbi vastavat poliitikat.
2. § 63. Riigikogus peaks olema
kohal vähemalt 3/4 liikmetest, et
üldse mingit otsust vastu võtta.
Samuti ühtegi Riigikogus vastu-
võetud otsust ei või vastu võtta
vähemate hääldega, kui üks üle
poole kõigist Riigikogusse valituist
- s.o. 50+1.
3. § 92. Riigivanema peab valima
kogu E.V. kodanikkond otseste ja
üldiste valimiste kaudu salajasel
hääletusel. Samuti kindlasti peab
E.V. kodanikul olema võimalus
07.01.91 Nr. 69
Lp. Põhiseaduslik assamblee
Saadan teile siinjuures oma arvamuse PÕHISEADUSE
eelnõu kohta ( "Rahva Hääl" 21.dets.1991)
1. Preambula on ülepatetiseeritud. Kui mitte täielikult
ümber sõnastada, siis "Kõikumatus usus" tuleb küll välja
2. § 12 "kindlustatud" ei kõlba keeleliselt. Sisuliselt on ta ka
vale: ükskõik keda saab ju rünnata ja rünnatakse ka nüüd
ja edaspidigi. Kus on siin kindlus.
3. § 17... tungida mistahes viisil s.t. ka haisude ja mittetöiste
helidega v.a. omaniku nõusolekul ja s.s.j.
4 .§ 21 miks mitte tulunduslikesse ühingutesse?
Muidugi peab määratlema (või viitama vähemalt kus määratletama)
erakonna. Egas 200 inimeseline ühendus pole veel erakond.
5. § 22 ka § 21 e. ü. ja l. peavad käituma seaduse alusel.
6. § 25 Seadus peab kaitsma kõiki, mitte ainult emasid ja lapsi.
7. § 32 Eestis on streigiõigus.
8. § 33. "kindlustatud" ei kõlba. Insenerina ei oska ma
öelda kas "Eestis on omandiõigus" või "Eestis on õigus
omandile" on piisav (piisavalt hea)
9. § 34 "peale panna" ?? - "määrata"; "kedagi ei tohi
maksustada ega koormata".
10. § 47 1. Riigipea valimisega
2. Riigikogu valimisega
3. Rahvaalgatusega
4. Rahvahääletusega
Kohalik omavalitsus
pole riigivõim
11. § 52. "proportsionaalsuse põhimõttest" siin peaks selgmini
ja konkreetsemalt väljenduma. Mitmemandaadilised ring-
konnad tuleb ära jätta: ma ei taha, et mul oleks mitu
saadikut : "igaüks ise seina äärest".
12. § 53 ametivanne iseenes(t)ele ??
13. § 63 veerand on vähe, korralisel 3/5.
Toetan parlamentaarse
vabariigi kontseptsiooni
mitte mingit muud
autoritaarset vormi!
Hr. Tamm
5 jaan. 1992
Olles tutvunud Eesti Vabariigi
Põhiseaduse eelnõuga, teen ettepaneku
parandada mõnda eelnõu §§-sätteid, enda
äranägemise alusel. Olen veendunud et seda soovivad
ka minu valijad.
I peatükk
§-2 peaks olema: Eesti Vabariigi maaala, selle
kohal olev õhuruum ning maaala ümbritsev vesi
on lahutamata tervik.
II peatükk
§-38 peaks olema: Ühtki Eesti Vabariigi koda-
nikku ei tohi Eestist välja saata ega
takistada tema tagasipöördumist kodumaale
V peatükk - "Riigivanem"
Eesti Vabariik okupeeriti, kus riigipeaks oli
otseselt rahva poolt valitud president.
On ju loomulik, et järjepidevuse alusel
taastatavas vabariigis saab olla vaid riigipeaks president.
Kes on otseselt rahva poolt valitud.
V peatüki parandustega ühtun täelikult
Hellar Grabbi ( "Mida saaks ja tuleks teha") ettepanekutega.
30 dets.1991a - Rahva Hääles - ilmunud - ("Mõlemale - Riigikogule
ja riigipeale rahva otsene mandaat") kirjutisega.
Lugupidamisega: Albert Pärna Leisi v. volik.
Enamus on ettepanekud teinud, siin mõned,
millest vähem räägitud.
II § 26. Riigikeel on igas unitaarriigis põhiline õppekeel
koolides (mis ei välista rahvusvähemustele nende emakeele
süvaõpet). See aitab muulastel kiiremini sotsialiseeruda,
garanteerib riigikeele oskuse ükskõik millise ameti tarvis. Riigi-
keelset kooliõpetust muulastele ei peeta inimõiguste rikkumiseks.
Kui rahvusvähemustele avatud koolides on õppekeeleks nende ema-
keel, siis tuleks Eestis avada kümneid erikeelseid koole. Või
venestame endistviisi muulasi ja siis hakkame neid inte-
greerima eesti kultuuri ja euroopa tsivilisatsiooni? Kodanike
lastele tuleks avada eesti põhikeelega lasteaiad, seejärel koolid,
et nad saaksid euroopaliku kasvatuse ja hariduse, tagamaks
tulevikus kõigile võrdsed võimalused. See aitaks ka ületada
kahe kogukonna vahelist lõhet ja looks eestlastele turvatunde
riigi ja rahvuse säilimiseks. Põhiseaduse eelnõust on see
viimane täiesti välja jäetud.
IV § 58. Kas Riigikogu liige ei kannagi vastutust näiteks riigikorda
kukutama kutsuva avalduse eest parlamendis?
§ 63. Otsuste vastuvõtmiseks liig väike saadikute arv.
§ 66. Sel kombel on võimalik võtta päevakorda ja läbi
suruda mistahes otsuseid. Korrumpeerunud ühiskonna
jaoks - aga saadikud sealt tulevadki - lausa vastutus-
tundetu klausel.
§ 69. Riigikogu liikmete ringkaitse on garanteeritud,
10.01.92. Nr. 109
Eesti Vabariigi põhiseaduse
assamblee Juhatusele.
Ettepanekud
Põhiseaduse eelnõu § 63 on kirjutatud,
et Riigikogu on otsustusjõuline ka 1/4
koosseisuga. See muidugi tõstab Riigikogu
töövõimet, kuid ka § 66 pole täpsustatud,
palju peab seaduse poolt miinimum
hääli olema.
1) Ettepanekuna võiks muuta § 66
sõnastust nii: Riigikogu aktid võe-
takse vastu poolthäälte enamusega ja
vähemalt "N" poolthäältega, kui põhi-
seaduses ei ole sätestatud teisiti. ...jne.
muutmatul kujul. Arv "N" mu mee-
lest võiks olla 14-25
Et Riigikogu töövõime tõstmiseks
on vaja kasutada ka väikest esinda-
tust istungitel ja ka väikest poolt-
06.01.92. Nr. 41
"Rahva Hääl" Toimetusele
Ärakiri: Põhiseaduse Assambleele
Aksel Kukk
elukoht Tallinnas
Sõpruse pst 229-24
PA tegutseb täitsa jäärapäiselt,
rahva tahte vastaselt ja ka eks-
pertide soovituste vastu presidendi
valimiste küsimuses, kui nad tahavad
rahvalt ära võtta osa tema
õigusi ja valida president otse
rahva poolt
Nad tahavad sellega nagu
näidata oma võimu ja teevad
näo, nagu rahva arvamine neile
midagi ei loe. Kujutavad end
ise nagu päris parlamendina,
kus nende omavaheline hääletamine
otsustab kõik.
Mis meie peame tegema, et
seda nende "püha" otsust ära
muuta? Kas peame minema
plakatitega tänavale?
Teen praegu ajalehele "Rahva
Hääl" ettepaneku:
1). Kutsuda rahvast üles hääletama
sellise põhiseaduse vastu ja
kukutama see põhiseadus läbi.
2). Kui see ei aita, siis mitte
hääletama sellise Riigikogu
poolt või täiesti boikoteerima
sellise Riigikogu valimisi
Tallinnas, 10 veebr. 1992 a.
17.02.92 Nr.  419
Lgp. E.V. Põhiseduse Assamblee juhatus.
Mina ei saa olla nõus E.V. Põhiseaduse
eelnõu V peatüki Riigivanem § 72-ga. Riigivanem
tuleb valida eesti kodakondsust omava rahva poolt
otsesel salajasel valimisel. Ei ole õige, et grupp inimesi
valib Riigivanema. See tuletab meelde stagnaaega.
Paistab, et tahetakse teatud poliitiste rühmituste
poolt ära kasutada nendele meeldiva ja vajaliku
Riigivanema valimine.
Niisugust valimist ei saa toetada. Kui rahvas
ei saa valida endale Riigivanemat siis mina ja minu
perekond ja ka paljud teised ei lähegi valima.
Pole mõtet toetada ainult enda heaolu ja kasu
eest hoolitsevaid inimesi.
(Riikogule on jäetud liiga palju võimalusi enda
heaolu eest hoolitsemiseks. Kuidas saab vastu võtta
otsuseid, kui kohal on ainult veerand?) Selline mõte
on vastutustundetu!!
H A. Altmets.
28.dets. 1991.a.
06.01.92.Nr.
siis väikesele Eestile on see küll
jõukohane.
Mina kui EV kodanik olen
kategooriliselt valijameeste vastu
tööline
Voldemar MERI
Raadiokuulaja Kattel Jõgevalt
arvab, et põhiseaduse eelnõu
arutamine on asjatu, kuna
rahvas lükkab selle nagunii
tagasi!
Põhiseaduslikule Assambleele
Palun võtta mind
välismaalaste õigusliku seisundi toimkonda
tööle eksperdina mittepõliselanike alal, kus
soovin osaleda
mittepõliselanikkonna seisundi
õigusliku reguleerimise
kontseptsiooni
ja Põhiseaduses teda kajastavate sätete välja-
töötamisel.
JRjazin
8. septembril 1991.
Jekki Rjazin
mittepõliselanik
kodakondsuse taotleja
Tartu Ülikooli vilistlane
07.01.92 Nr. 65
Lgp. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu
Presiidium.
Loodan, et lubate mul oma perekonna-
liikmete ja sõprade nimel avaldada arvamust
E.V. Põhiseaduse eelnõu kohta.
Täiesti vastuvõtmatu on § 72, milles on
sõnastatud, et riigivanema valib Riigikogu.
Valima peab kõrgeima riigivõimu kandja -
rahvas. Kui juba arvestada järjepidevust, siis
presidenti, mitte riigivanemat.
Samuti arvame, et meie lugupeetud valitsus
peaks kõiki raskusi ületades suutma väljas-
tada E.V. kodaniku passi. Minu ealistele ei
saanud osaks omada E.V. passi enne okupatsiooni,
seepärast lubatagu meil, vanureil, seda
omada elu eelõhtul.
E.K. omaalgatuslikku isikutunnistust ei kavatse
me tunnustada ega omandada.
Kuigi ma ei kirjuta ainult oma nimel,
loodan, et piisab minu allkirjast.
Siira lugupidamisega kõike head soovides
NReitel
(Reitel, Niina Grigori t.
sünd. 01.01.1926.a. Tallinnas,
eestlane, 7 aastat Kolõma
laagritoidul olnu,
rehabiliteeritu.)
7.01.1992.a.
Kes on Riigikogu juhataja
Kuidas ta saab oma
ametisse, kes ta valib ?
pr. Lasn
Riikide "pankrotti ajamises" e
kriisiolukorras pole süüdi rahvas
vaid valitsejad! Miks neile siis
antakse immuuniteet, mitte aga
ei pisteta türmi?
H. Jõgioja
PÕHISEADUSE ASSAMBLEE JUHATUSELE, Lossi plats 1
Leo Õispuu, eluk. Tallinn 200034,
Tammsaare tee 70-10, TTÜ dotsendi
telef. kod. 522-616, tööl 474-432
ETTEPANEKUD PÕHISEADUSE EELNÕU KOHTA
ARGUMEMDID JA SEISUKOHAD
1. Seaduse- ja inimsusevastane tegevus Eestis viimase
poole sajandi vältel oli valdavalt suunatud eraoman-
dusele baseerunud riigikorra lammutamisele, oma-
nike hävitamisele ja eraomanduse riigistamisele
ning seejuures eelnõus on omandiõiguse taastami-
sele, põlistamisele ja kaitsmisele otseselt sätestatud
vaid 6...12 sõna § 33-s kolme õiguse peale kokku.
2. Turumajandusel baseeruva majandustegevuse alus-
tamiseks koguneb Eestis riigiomandit ja munitsi-
paalomandit suhteliselt rohkem kui harilikes
kapmaades, kuna riigi- ja munitsipaalomandiks
läheb a) ennesõjaaegne vastav omand, b) poole sajandi
vältel ehitatud-soetatud sobiva otstarbega riiklik
ja kooperatiivne vara ning c) repressiivorganite
poolt täielikult, koos pärijatega hävitatud sugu-
ja d) suurriigi võjaväerajatised.
võsade ja perekondade vara. Seepärast ei ole
otstarbekas riigi- ja munitsipaalomandi suuren-
damiseks (et seda hiljem erastada) täpselt pii-
ritlemata munitsipaliseerimisõigusega, ennekuul-
matult kitsaste pärijate ringi kehtestamisega
06.01.92. Nr. 34
EV Valitsusele,
Ülemnõukogule
meie põhiseadusest.
Tahaks, et eestlane Eestimaal
ei nutaks!
Eluase!
Kui palju võib omanik
üüri nõuda ja selle närve
närida, kes on tema majasse
riigiametnikuna kunagi korteri
(andnud) saanud. Kes kaitseb?
Ühtedele ehitas riik!
Ühed aetakse välja ja omanik
teeb üürilisega mis tahab.
Palun kaitset ka eluasemele,
üürnikule. Üüri suurusele!
Vanas majas!!
06.01.92. Nr.
saamiseks. Valijate ring väheneb. Ja ka
vanuril, kelle eest ei hoolitseta ega
anta pensionärile normaalset elamiseks
vajalikku pensioni, pole vaja ei praegust ega
tulevast valitsust. Niigi on tuhandeid
neid, kes tahaks praegu vabariigi
maffia ja spekulantidega ühes paadis
sõitva Toompea kohest lahkumist!
§ 7 - ei mingeid järeleandmisi. Ka Narva,
Sillamäe, Kohtla-Järve omavalitsustes
peab asjaajamine, ka muudes ettevõtetes,
olema dokumentaalselt eestikeelne.
Muidugi üksikkodanik võib ju oma
asja ajada ja sibulat-kurki kasvatada
ka vene keeles. Aga ametnikul olgu
riigikeel suus.
II Põhiõigused, vabadused ja kohustused.
§ 9 - Teaduse, kultuuri ning spordi vallas
erilisi teeneid omavatele muulastele
võidakse kodakondsus anda soodus-
tingimusel. Aga kas just venelane on
ikka Eesti Vabariigi eest võidelnud?
Selle kahe kuuga? Veel on siin sajad-
sajad tuhanded Žirinovski meelseid.
Ka EV ÜN-s endas! Mittekodanikud
olgu eemal EV politseist, sõjaväest,
kodukaitsest ja muust! Heausklikkus
nende vastu maksab juba praegu
kallist hinda tulevase EV suhtes.
Eesti Vabariigi Põhiseaduslik Assamblee
Eesti Vabariigi Põhiseaduse eelnõu kohta
1. Eelnõus on juttu: riigikeelest (§ 7),
riigivärvidest
riigilipust } (§ 8).
riigivapist
Pealinnast ja riigihümnist ei ole ühtegi sõna.
Kas neid ei pea olema?
2. "§ 57. Riigikogu:
4) ratifitseerib ja denonseerib välislepinguid;"
Aga kes tohib neid sõlmida? Isegi valitsusel
(§ 79) ei ole sellist õigust.
3. Tundub, et Eesti Vabariigis saab olema väga
nõrk ja jõuetu valitsus. Kahju küll, aga just
seda tahavad Eestis paljud tänapäevased
poliitikud: siis saab valitsust mitu korda
aastas vahetada, sealjuures ajakirjandus ja
Riigikogu liikmed saavad teha "palju kära
ei millestki."
Valitsus ei tohi isegi esineda "avalduste, dekla-
ratsioonide ja pöördumistega Eesti rahva, teiste
riikide ning rahvusvaheliste organisatsioonide
poole." Ainult Riigikogul on selleks õigus (§ 57 p.10).
Aga Riigikogu saab olema puhkusel mõnikord
mitu nädalat või kuud. Kas peab niikaua ootama?
Ja kas EV Valitsus ka peab seni vaikima?
4. Sõnad "Riigikogu" ja "Riigivanem" on eelnõus
igal pool sees, aga ei ole sõna "Valitsus". Mis-
pärast? Kas kirjutada "riigikogu" ja riigivanem"
on eriti suur patt? Miks eelnõu koostajad
nii vihkavad "Valitsust"?
"Purelevad nagu ketikoerad," - ütlevad eestlased
praegu oma ülemnõukogu ja valitsuse kohta.
Kas see, vabandust, tobedus jääb kestma ka
tulevikus?
Head uut aastat teile!
Lugupidavalt P. Tennok
P. TENNOK
pensionär
24.12.91
200006, Tallinn, Sõle, 17-66.
Tennok, Peeter Augusti p.
29.12.91. Nr. 1
10/42
Küsimus hr. T. Antonile
1. § 63 - Miks on Riigikogu otsus-
võimeline, kui korralisel istungil
on kohal vähemalt veerand koossei-
sust? s.o. 101 liikme puhul
peab kohal olema 26 liiget
ja otsus võetakse siis vastu, kui
on 14 in. poolt hääletanud.
14 in. 101-st?? poolt?
EV põhiseaduses pidi kohal
olema vähemalt üle poole liik-
metest, et saada otsustusvõime-
lisust.
Ettepanek on niisiis: Otsustus-
võimelisus tekib siis, kui kohall
on vähemalt pool Riigikogu
liikmetest.
linnavolinik SALK
9.01.92.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium
EV Põhiseaduse eelnõu (06. veebr. 1992.a. variant) kohta.
1. § 6, lisada: "Muu keelte kasutamine ametlikus
asjaajamises reguleeritakse Seadusega."
2. § 12 (lg.1), lisada: "... sõltumata" kodakondsusest... jne teksti
järgi.
3. § 37 (lg. 4), lisada: "... valib õppeasutus" või tema omanik.
4. § 48 (alternatiiv lg 1) vajadus kaob ära, kui § 9 jääb nii,
kuidas ta on tervikuna.
5. § 51 vajadus puudub, kui jääb kehtima minu poolt
ülaltoodud variant § 6.
6. § 52 ütleb konkreetselt ja solvamatult keelte
kasutamise kohta EV-s. Sellest lähtudes § 51 võib
üldse kaotada.
7. Vajaduse korral võib § 52 (lg.1) järgneva sisse
lülitada § 51 (lg.1).
8. § 56, lisada: "Vabariigi Presidendi valimisega."
9. § 66. Alternatiiv on õige: "Kuulutab välja Vabariigi
Presidendi valimised." - Nii, nagu mujalgi maailma
riikides!
10. § 71. Alternatiiv on õige.
11. § 79, p.13A: (Kas on õige?..)
12. § 80. Alternatiivvariant on õigem.
13. § 83. Teine (2) Alternatiivvariant on õigem.
14. § 89. Alternatiivvariant on õigem.
15. § 98. Alternatiivvariant on õigem.
09.02.1992.
V. Merkušev
16. § 103 kõikide lisadega. EE3053 keila, Põhja 15-18
Ei ole mõtet põhiseaduse
eelnõuga praegu nii palju
vaeva näha sest uus
riigivolikogu teeb selles
tõenäoliselt nagunii palju
parandusi. Praegune põhi-
seaduslik assamblee pole
pädev välja töötama
EV põhiseadust sest
selles on välisriigi kodanikke
hr. Külvet
Tippjuhte PEAB VALIMA
rahvas.
Ja nende valimisel peaks
arvestama isiksust, mitte
erakondi.
2 koduperenaist
Lugepeetud stuudiorahvas!
Lugege § 58!
Riigikogu liige ei ole seotud mandaa-
diga ega kanna õiguslikku vastutust
hääletamiste ja politiliste avalduste eest,
mis ta on teinud Riigikogus.
Kelle ja mille eest ta siis vastus-
tust kannab ja keda ta esindab?
hr. KIISA
06. 01. 92. Nr. 40
Lugupeetud põhiseaduse koostajad.
Riigivanemal, kes esindab Eesti
Rahvast ja esineb Eesti Rahva
nimel, peab olema Eesti Rahva
mantaat, mis on saadud kõigi
TALLINN
ti vabade valimiste kaudu otse Eesti
Rahvalt. Kliki poolt valitud riigivanemat
on vaja ainult klikile.
Kui riigivanemat ei vali otse rahvas,
saab see takistuseks ka majanduse elav-
damisel ja mõne aja möödudes
peab rahvas jälle asuma Toompealt
sõnniku rookimisele, mis ei aita kui-
normaalsele arengule.
Boris Jeltsin valiti otse rahva
poolt ja ainult tänu sellele on
praegu võimalus tegeleda uue põhi-
seadusega ja ka minul võimalus
avaldada oma arvamust selle kohta.
Rahvahääletusele tuleks panna ka
Eesti Vabariigi põhiseaduse variant
kus on seaduslikus korras riigi-
vanem rahval otse valida mitme
Riigivanema kandidaadi hulgast.
Esialgu lugupidamisega Jaan Kivi
22. detsember 1991.a.
Kokkuvõttes tuleb öelda, et praegusel kujul on
Põhiseaduse eelnõu olulisel määral tasakaalustamata,
vajalike paranduste tegemine ja eelnõu vajalikku konditsiooni
viimine etteantud ajalimiidi piires aga praktiliselt võimatu.
Seoses eeltooduga teen ettepaneku praegu töö Põhiseaduse
kallal katkestada, eelnõu rahva enne valimisi rahvahääletusele
mitte panna, jätkata tööd PS koostamiseks uue Riigivoli-
kogu juhtimisel.
9. jaan. 1992.a.
ESoovik
/Enn Soovik/
Miks ei tohi riigipead
nimetada lihtsalt PRESIDENDIKS
vaid taotletakse kentsakat
nimetust - RIIGIVANEM?
hr. Jürisson
Lgp. Põhiseadusliku Assamblee liikmed!
Allpool esitan oma märkused Eesti Vabariigi
Põhiseaduse eelnõu kohta:
§ 63. Riigikogu on otsustusvõimeline, kui korralisel
istungil on kohal vähemalt pool ja...
§ 70. Riigipea nimetuseks peab olema president, nagu
kõikides tsiviliseeritud riikides. Presidendi nimetus ei
tähenda presidentaalset võimustruktuuri.
§ 72. Riigipea valitakse rahva poolt.
§ 86. .... Umbusalduse küsimuse algatamiseks peab
vastava kirjaliku nõude esitama vähemalt üks neljandik
Riigikogu koosseisust...
§ 112. Eesti maismaa piir  on on määratud riikidevaheliste
piiri lepingutega. Eesti mere- ja õhupiir...
Kommentaar: Põhiseaduses on kohatu viidata teatud
lepingutele seda enam, et tulevane piirileping Venemaaga
on ilmselt mingisugune kompromiss.
P. S. Tuleks kaaluda piiratud koosseisuga Riigi-
nõukogu loomist, mis astuks tegevusse koheselt sõja-
seisukorra või erakorralise seisukorra väljakuulutamisel.
Ma ei mõelnud siin kahekojalist parlamenti.
23.12.91a.
29.12.91. Nr. 5
1. ETTEPANEK
Ülalkirjeldatud argumente ja seisukohti silmas pida-
des teeme ettepaneku põhiseaduse eelnõu § 33-s sisal-
duvate omandiõiguse ja pärimisõiguse kindlustamise-
kaitsmise 6...12 sõnalist teksti (+20 sõna piirangutest ja
paar sõna autoriõigustest) oluliselt laiendada ja täpsus-
tada, muuta suunavaks sätteks alljärgneva uue teks-
tiga kogu paragrahvi ulatuses:
§ 33. Omandiõigus on kindlustatud. Igaühel on
omandiõiguse alusel õigustus vara valdamisele, kasuta-
misele ja käsutamisele nii üksikult kui ka teistega
koos. Selle õiguse täielik sisu ja kitsendused sätesta-
takse seadusega. Kelleltki ei või tema vara õigusvasta-
selt võõrandada.
Õigusvastaselt võõrandatud vara endistele (seadusli-
kele) omanikele ja nende pärijatele taastatakse tagasiula-
tuva toimega omandiõigused, mis seadustavad pärimise ja
testamendid, kogu võõrandatud varale või vara kom-
penseeritakse vastavalt seadusandlikes aktides*) sätes-
tatud korrale. Tagastamise või kompenseerimise valikul
on prioriteet endiste omanike ja nende pärijate tahtmisel.
Kõikidel endistel Eesti Vabariigi kodanikel, kes alates
1939. a. lahkusid Eestist välismaale reaalse repressi-
ooniohu tõttu, on (omavahel) võrdsed seadustes sätes-
tatud omandiõigused Eestis. Vara tagastamise ja kom-
penseerimise asjaajamisi alustatakse avaldusega ja lahen-
*) ENSV MN määruses 20.02.1989.a., EV seaduses 13.06.1991.a.,
EV seaduses 17.10.1991.a. ning neid täiendavates seadus-
andlikes aktides...
T. ANTON
Kui parlament valib
presidendi siis praeguse
kodakondsusseaduse järgi
võidakse ka sm. Lõssenko
Lebedev x. valida
2-3 häälega EV presidendiks
On see nii?
hr. Luik
Parandused põhiseaduse eelnõusse.
1 §57 asendada EV' 37.a. pohiseaduses
§77 sisalduva vaimuga:
Näit. Riigikogu liikmed ei või olla riigiteenistuses
Riigivanema, valitsuse, valitsus- või
kohtuasutiste ega riigiettevõtete poolt
ametisse nimetatuna või kinnitatuna.
jne. jne.
Põhtmõte -> ei tohi olla riigiteenistu-
ses, ei tohi votta riigilt hankeid
riigiasutustes asju!
2 §43, 3) ..... peaministri, peaministri ettepanekul
ministrid, ....
3 §46 ...... on vähemalt 40 aastat vana,
sündinud Eestis ja kes on viimased
kümme aastat elanud Eestis.
4 §47. ..... kuuekumne päeva jooksul
§ 37 EV kodakondsust ei tohi anda Interliikumise ja Töökollek. Nõukogu liikmetele,
kes 15.V 90 a. võtsid aktiivselt osa Toompeal riigipöörde katsest  ja need samad
tegelased ka 1991.a. augusti kuus putšistide riigipöörde katsel ootasid ainult
momenti, et okupats. vägede toetusel oma unistused täide viia. Ja need samad
tegelased, mitte ainult komisjoniga nimetatud Annus, Lebedev, Petinov,
Aksinin, Malkovski, Kuznetsov, Panfilov jne, vaid ka paljud teisid saavad
ninamehe Sirinovski mõttekaaslasteks ja töötavad tema juhtimisel edasi,
kuid meie ülemused on pimedad aga näe, mis tegelikult toimub, 4 putšisti
võtsid osa PS Assambleest ja PS eelnõus on nendega kokkulepe näha § 38 all.
Teistes riikides oleksid niisugused ammu trellide taha pandud ja maalt
välja saadetud. Kuid mis seal imestada, kus ole ju nad sama endise NLKP
aktiivsed liikmed olnud ja vastutavatel ametikohtadel stagna ajal, seepärast
parteiline kuuluvus on ju abistamiseks tugevam kui sildivahetus ja neid
EV ÜN-is on ca 90% koosseisust, seega varjatud tegevus jätkub.
§ 38 I lõige on väär, tehtud putšistide juurte kinnistamiseks EV-s, see lõige
tuleb ära jätta ja selle asemel kirjutada, et EV seaduslikule korrale organi-
seeritud või omaalgatusliku vastupanu puhul tühistada nende inimeste
EV kodakondsus, muulased 3 päeva jooksul koos perekonnaga EV-st
tagasipöördumise keelamisega
välja saata, eestlasid aga eemaldada riigiametist. See § on putšistidega
kokkumäng ja taganemine demokraatlikust ja õiguslikust printsiipidest!
§ 40 lõige 2 ära jätta. EV riigiasutustes ei pea töötama kodakondsuseta ja
välismaa kodanikke!
§ 45 väga ebamäärane.
§ 50 lg 3.... kui poolthäälte arv ületab vastuhäälte arvu kahekordselt (2:1)
vaja kirjutada lause lõppu.
§ 52. Riigikogu koosneb (vaja kirjutada!) 65 liikmest, sest 101 pole ratsionaalne
ja kogemused praeguse ÜN-iga näitavad, et üle 40% saadikuist saavad fiktiivset
Seaduste vastu võtmine venitatakse, nüüd jälle kolmeks nädalaks Jõulu-
puhkusele, niikuinii iga nädal ainult 3 päeva ametlikult töötavad ja
ole neilgi päevadel kohal!
§ 55 ... lause lõppu lisada ... ja mitte üle 60 aastane. (Seega 21-60a. vanuses.)
§ 90. Valitsuse liikmed võivad osaleda
nõuandva hääleõigusega Riigikogu
ja tema komisjonide istungitel.
X Peatükk
§ 116 Eesti kaitsejõud koosnevad
kaitseväest, seadusega sätestatud
riigikaitse organisatsioonidest ja vaba-
tahtlikest sõjaväestatud formeerin-
gutest (Kaitseliit), millised on
lojaalsed Eesti Vabariigile.
Ettepanekud tegi paljude kaas-
linnlaste nimel
/Grünberg/
S-Jaanis 23. detsembril 1991a.
06.01.92. Nr. 31
3. jaanuar 1992
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Põhiseaduslik
Assamblee
Eesti Ülemnõukogu kauaaegne praktika näitab,
et nüüdsel vastutusrikkal ajal ei võta Ülemnõukogu
istungeist osa hulk - mõnikord ligi pooled - rahva-
saadikud, andes seega halba eeskuju kõigil elu-
aladel olesklejaile loodreile, äritsejaile, hõlptulu-
saajaile. Väljaarvatud muidugi need saadikud,
kes Ülemnõukogu või Vabariigi Valitsuse ülesandeil
on lähetatud riiklikke ülesandeid lahendama
või haiguse tõttu ei saa istungeist osa võtta.
Nüüd tahetakse E.V. põhiseaduses rakendada
kord, kus isegi veerand Riigivolikogu liikmeist
võivad otsustada riiklikke asju, seega seadus-
tada distsipliinitundetute siidivedajate minna-
laskmist ja korruptsiooni. See äratab tõsist
protesti.
On ammu aeg aru saada, et praeguses
situatsioonis pole eesti rahva peaevaenlaseks
mitte ainult idanaaber, vaid veelgi enam meie
enda rahva hulgas leviv moraalilagedus,
vastutustundetus, ahnitsemine ja otsene kuri-
tegevas. Sellise laose tõkestamine peaks algama
Ülemnõukogust endast. Eelmainitud lodevust
ja distsipliinitust soodustava paragrahvi asemel
tuleks Eest Vabariigi põhiseaduses sätestada kord, et
Riigivolikogu istungeilt korduvalt põhjuseta puudu-
vad liikmed kaotavad oma saadiku mandaadi,
õiguse
ja üldse töötada riigiameteis. Moraali ja kultuuri-
elu küsimused on projektis liiga nõrgalt kajastatud,
just nagu need polekski eesti rahva säilimise olulised alused.
Lugupidamisega Voldemar Erm
omandajatele ja pahausksetele valdajatele. Omandi-
reformi aluste seaduse ja maareformi seaduse sätted
realiseerivad seaduslike (endiste) omanike potentsi-
aalse vara suure osa teistkordset röövimist,
(iseerimis)
kasutades selleks varade munitsipaalõigust; kitsen-
datud pärijate ringi; testamentide tühistamist; ära-
hirmutatud vanurite ja kogemusteta noorukite suuna-
mist arhiivide, perekonnaseisuametite, omanikevaenulike
ametnike ja kohtute labürindi järjekordadesse;
inimeste hirmutamist lühikeste tähtaegadega. Paljud
ENSV Tsiviilkoodeksi sätted on omanikusõbraliku-
mad kui kauaoodatud Eesti Vabariigi seaduste sätted.
Näiteks tsiviilkoodeksi järgi saab heauskselt omandajalt
vara tagasi nõuda, omandireformi aluste seadus sätes-
tab selle vara mittetagastatavaks; tsiviilkoodeksis
on väga suure ulatusega pärijate ring jne. Põhiseaduse
abil tuleb seaduslike omanike ja riigivõimu süvene-
vat ning aastakümneteks jätkuvat vastasseisu peh-
mendada.
6. Omandireformi teostamiseks laekuvad mitte ainult
Eestis vaid ka välismaal seaduslikult kehtivad testa-
mendid ja nüüd üksikseadusega kuulutatakse nende
kehtivus sõltuvaks isiku viimase tahte koostamise
ajast - see on rahvusvaheline nonsenss, kuid
ühtlasi valmistub Eesti Vabariik lülituma Euroo-
pa õigussüsteemidesse.
7. Ärahirmutatud ja sotsialistlikult vaeste vanurite või koge-
musteta pärijate õigus riigi- ja munitsipaalorganite
juristideväega omandiküsimustes kohut käia on
väga vilets õigus.
14. veebr. 92 Eesti Vabariigi
Põhiseaduse Assamblee
PA liikme Jüri Rätsep´a
EV Põhiseaduse põhi-
teksti lõpphääletuse
tulemuste täiendami-
Assamblee 14. veebruari 1992.a.
istungil toimunud EV Põhiseadu-
se eelnõu lõpphääletamise puhul
ilmnes, et tabloo ei kajastanud
minu hääletamisest osavõttu
poolt hääletajana. Pöördusin
koheselt hääletamissüsteemi tee-
nindava töötaja poole, teatades,
et hääletasin redaktsiooni poolt.
Hilisemal selgitamisel ilmnes, et
seade minu hääletamisest osa-
võttu ei olnud fikseerinud.
Võimalik, et kiirustasin see-
kordsel hääletamisel ja vaju-
tasin klahvile "poolt" enne
seadme sisselülitumist.
Arvamus Eesti Vabariigi
põhiseaduse kohta
III ptk
§ 9 teine pool seadus võib
kitsendada välisriikide ja koda-
kondsuseta isikute poliitilise tegevuse
vabadust ja õigust kuuluda mõnda
liiki ühendustesse, õigust valida
tegevusala, töökohta ja elukutset,
õigust omandada teatud liiki
see tuleks välja jätta
kui inimõigusi eirav
IV ptk.
§. 66 peaks olema
Riigikogu kuulutab välja
Vabariigi Presidendi valimised,
kuid Presidendi valib kogu
rahvas
diktaatori omadused oleksid valja löönud
ka siis kui ta oleks Ülemnõukogu poolt
ametisse valitud.
Päris ära ehmatas mind § 112 Tartu
rahu piiride kohta. Kui põhiseadus
rahvahääletusel vastu võetakse siis
tuleb ilmselt kohe Venemaale sõda
kuulutada et meie kuulsuseks Kaitse-
liit saaks "igipõlised Eesti alad"
vabastada
Head edu!
Reet Õunas
Narva - Tšuikin
Ettepanekud.
1) vaadata venekeelset elanikkonda
võrdsetena,
2) parandused kk-seadusesse,
3) mittikodanike õiguslik seisund
lahtine
4) luua ÜN komisjon mittekoda-
nike õigustega seonduva aruteluks
5) Kuidas nad tõlgendavad Vene
Eesti lepingut? Õiguslik tõlgendus
EV -> (NS) ENSV -> EV
Toetuda ka vene-Eesti lepingule.
6.) Ei soovi, et nende seisund oleks
sama, mis juhuslikel Eestis viibivatel
välismaalastel
Muret teevad Narvas valitsevad
meeleolud, mis võivad praegused
juhid kõrvaldada
1) välja antud 128 ankeeti:
90% ei oma keelt, ei saa avaldust
Kuidas muudab §44, minu
kodu puutumatuse seadust?
(anonüümne)
Viga on selles, et ei ole võimalik meeldida omadele ja võõrastele.
üheaegselt
kunagi!
Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu kohta
(Välja kukkus segapuder, mida ei söö keegi!)
Märkused ja ettepanekud.
0. See on 0-variandi põhiseaduse eelnõu! Absurd.
1. Sissejuhatus (preambul) 3 esimest lõiget nende
õilsat sisu eesmärke nullitakse 4-da lõiguga.
Ettepanek: 4 lõige peab olema järgmise tekstiga:
Võttis Eesti kodanikkond (rahvas) 1938. aastal
jõusse astunud põhiseaduse 1992. aasta mitte
Eesti kodanike (rahva) hääletusel vastu (järgmise)?!?)
vaid 1938.a. parandatud (või täiendatud) põhiseaduse.
Märkus: Kes on Eesti rahvas, kas ka 600 000 inimest
ENSV ajal Eestisse asunud välismaalased???
2. EV Põhiseaduse eelnõu arutelu võrdluseks oleks
tulnud avaldada ka EV 1920.a. ja 1938.a.
põhiseaduste täielikud tekstid ning Stalini
ja Brežnevi Konstitutsioonide alusel ENSV
Konstitutsiooni tekstid, et Eesti rahvas õige-
mini Eesti kodanikud saaksid selgusele,
millist konstitutsiooni kombinatsiooni
praegused võimu ja valitsuse esindajad
rahvale püüavad sokutada. Nii tähtsa
dokumendi aruteluks on tarvis täieliku
avameelsust. Rahvast ei tohi lollitada.
3. EV järgmine põhiseaduse eelnõu on hambutu ja
mittemidagiütlev poliitiline sõnade-vaht,
millel ei ole juriidilist tagatist laialivalguva
rakenduse ja konkreetsete piirväärtuste (lubatud
ja mittelubatud) õiguste ja kohustuste ning
Eesti rahvusliku ja demokraatliku riigi-
korra tagatiste puudumise tõttu,
Märkus: see on nagu "Tootsi peenar",  kus endised
ja praegused võimumehed on arvestanud migrantidega!!!
EV järgmine Põhiseadus on tõeline surrogaat, mis ei rakendu iialgi.
(loe null)
Marju!
Vastavalt PS eelnõu §-le 9 on
kodanike ja mittekodanike õiguslik
seisund põhiseaduse jõustumisel
võrdne (v.a. maa omandamine), sest
puuduvad seadused, mis piiraksid
mittekodanike õigusi.
Rakendusseaduses võiks olla:
(umbes nii)
Seaduses, mis võetakse vastu
PS-e § des 29. lg 1.  §9 nimetatud
kodanike ja mittekodanike õigusliku
seisundi eristmiseks, ei tohi omada
tagasiulatavat jõudu.
Sellega saaks praeguse
vastasseisu ületada
Eesti Vabariigi Ülem
06.01.92. Nr. 40
Eesti Vabariigi Põhiseaduse Assamblee juhatusele.
Metsvahi, Helmut
sünd. 1906. a. van. pensionäär
II gr. inval. 200031, Tallinn, Paldiski
mnt. 23a-14. tel. 45-11-62.
Soovitusi
Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu kohta.
Põhiseaduse eelnõu § 5 on sõnastatud järgmiselt:
Igale eesti rahvusest isikul on õigus asuda elama Eestisse.
Soovitan: Võõraste okupatsioonide ja kommunistliku ohu
eest põgenenud eesti rahvusest pagulastel ja nende otses-
tel järglastel on õigus asuda elama Eestisse.
§ 37. teine lõige määrab õiguse: Omaalgatuslik vastu-
panu põhiseadusliku riigikorra vägivaldsele muutmi-
sele on iga Eesti kodaniku õigus. - kustutada
§ 38. esimene lõige: Ühtki kodanikku ei tohi Eestist
välja saata ega takistada Eestisse tagasi pööramast: -
kustutada - kuna dubleerib sama sätte teise lõikega.
XIV Peatükk kohalik omavalitsus - kustutada
Põhjendus. Põhiseaduse eelnõus esitatud sätted loovad
eeldusi elanike ekspluateerimisele omavalitsuse poolt,
mille ees inimene on kaitseta, õigusteta ja varanduseta,
kuuludes oma olemusega omavalitsuse ametnike meele-
vallale. Linnaisad osutavad külalistele, maksumaksja arvel
külalislahkust, tehes esinduskulutusi miljonite OR-ide
ulatuses, naudivad sellega külalistega kodu- ja välismaal
dineede-peolusti, kuid rahvas külmetab kodudes ja
kannatab toidunappuse all.
25. detsember 1991
HMetsvahi
Stuudiorahvas!
Teil pole mõtet rahvast
ümber veenda. Rahvas
TAHAB ise presidenti
valida ja selle otsuse
juurde rahwas ka jääb !
paljud raadiokuulajad
on seda öelnud
küsimusena. Samas pidas
komisjon tingimata vajalikuks,
et ettepaneku sõnastuse vaatab
eelnevalt läbi õiguskomisjon
ja selleks annab komisjon
ÜN Juhatuse koosolekul
teksti üle õiguskomisjonile.
07. jaan. 1992
Va. Põhiseaduse Assamblee!
Arvan et põhiseaduse eelnõu on
liiga laialivalguv, ennest kordav ja
kohati ka vastuoluline. 2/3 tekstist
võiks "välja väänata" - ülejäänu tuleks
heade seadusetundjate ja keelespetside
poolt vormistada lihtsaks, loogiliseks
ja üheselt mõistetavaks. Eriti naeru-
väärsed on heietused selle ümber mis
on poolthäälte enamus jne. "puust ette
tegemised". Paljud §§-d on aga jäänud
saladuseks näit. § 4 ei loe üheselt välja
kas ka muulane saab sünnijärgselt
EV kodakondsuse. Härra Rumessen
lõi hädakella et eelnõus on punkt
mis lubab kõigil (kes need kõik on?) koon-
duda erakondadesse - ma loomulikult
ei soovi lisada §-e mis muulastelt mõt-
lemise ja pol. valiku ära võtaksid. Imeli-
kuvõitu on § 28 ... igaühel on õigus säi-
litada oma rahvuslik kuuluvus ... kas
soovi korral võib end ümber registreerida
homo estonicuseks, oli ju ka kirjas et kõik
eestlased võivad Eestimaale tulla ja
siin kohe kodakondsuse saada. Kas
101-st Riigikogu liikmest ei võiks korra-
lisel istungil vähemalt 1/3 s.o. 34 saadikut
kohal olla.
Eelistaksin riigivanema nimetust,
kui aga rahva soovil tuleb president
ju siis tuleb ka konstitutsioon sest
kes see meie "põhiseadusest ikka aru saab"
ja eks kõik see ole ainult üks lüli
"Tuljak-Carina" lõpmatust ketist.
Gruusia president valiti küll rahva-
hääletusel - Moskvas töötajäänud
"demokraatiatoojale" pole see aga mingi
argument. Ja küllap hr. Gamsahhurdia
10.01.92 Nr. 182
Eesti Vabariigi Ülemnõu-
kogule.
Ajalehes "Rahva Hääl"
ilmunud "Eesti Vaba-
riigi Põhiseadus" palu-
me vastu võtta ülem-
nõukogus nii nagu ta
oli esitatud ajalehes.
Perek. Marmor.
29.12.91. Nr. 7
§ 25. Abikaasad on võrdõiguslikud. Seadus kaitseb
emasid & lapsi. Absurd! Öeldakse, et abikaasad on
võrdsed, aga seadus isasid ei kaitse. Järeldused:
isad ei ole abikaasad, abikaasadeks saavad see-
ga olla ainult emad. See on väga huvitav teooria,
mis vajaks kindlasti laiemat propageerimist!
§ 70. Riigivanem on Eesti riigipea. Ehk oleks leidnud
veel soome-ugrilikuma nimetuse: pakun välja päälik.
Huvitav, kuidas seda riigivanemat tõlgitakse, vene kee-
les ilmselt gosudarstvennaja starosta? Minu arust
sobib Eesti riigipeaks siiski ainult president.
§ 57 Riigikogu kuulutab välja Riigivanema valimised,
§ 72 Riigivanema valib Riigikogu. Mida see Riigukogu siis
ikka teeb? Nagu võib aru saada, tahab ta siiski Riigi-
vanemat valida. Sellega ei ole ei mina kui ka mu tutta-
vad, kellega sellest rääkinud olen, absoluutselt nõus.
Kas seal kõrgel peatakse rahvast ikka veel nii lolliks,
et ta ei tea, kes on kes. Riigipea valimine peab jääma
rahva & ainult rahva kätte.
Et selles põhiseaduse eelnõus seda ette ei nähta,
siis polnud mul enam rohkem mõtet aega selle
lugemisele raisata, sest hääletan niikuinii tema
sellise kuju vastu & veenan ka kõiki oma tutta-
vaid & sugulasi seda tegema. Aitab juba mingi
pisikese rühma teistest kõrgemale upitamisest.
Rahval peab olema võimalus ise & otse riigipead
valida.
Teid tervitades 33 a. insener Tallinnast
U. Roolaid
1) Uut põhiseadust ei tohi võtta vastu
praegune ÜN koosseis.
2) uut põhiseadust võib vastu võtta ainult
Uus Asutav Kogu, kes võib fikseerida
uue põhiseaduse
Vaidlused riigipea või presidendi nime
üle. Lisan siin, et aeg on läinud nii
palju edasi, et vajalik arusaadavuse
seisukohalt on president.
President tuleb valida igal juhul
otse rahva poolt. Kui nii suur riik
nagu Ameerika saab sellega hakkama,
Lgp. Põhiseaduse tegijad!
1. § 52. Miks Riigikogu peab koosnema
101. liikmest?
Iga maakonna kohta 2 saadikut,
s.o 15x2 = 30 inimest.
Linnade- ja alevike kohta ca 1 saadik,
suuremad linnad ka 2 saadikut,
see teeb ca 40 saadikut. Veel ca
10 saadikut meile ettenägematutest
kohtadest. Sellega oleks maksimaalselt
80 saadikut. Vaesel riigil ei ole
vaja igasugust ülepaisutatud personali,
kusjuures kasutegur ei ole mitteüks
gramm parem.
2. V Peatükk. Riigivanem = PRESIDENT
Nimetus Riigivanem on küll eestipäraselt
väga õige, kuid rahvusvaheliselt ei ütle
ta midagi.
02.01.92. Nr. 17
ja mitme põlvkonna (1941-1991 aastate) testamentide
tühistamisega.
3. Praegu kehtivate omandiõiguse probleemide
lahendamisega seotud seadusaktide - 1) ENSV MN
määrus 20.02.1989.a., 2) EV omandireformi aluste
seadus 13.06.1991.a. ja 3) EV maareformi seadus
17.10.1991. aastast - omavaheliste vastuolude prob-
leeme ja nende seadusaktide erinevaid puudu-
jääke meie Ülemnõukogu ega valitsus ilmselt ei
suuda ega taha positiivses (omanikekeskses) suu-
(seda tõendab EV Valitsuse 26. nov. 91.a. määrus nr. 234)
nas lahendada. Otstarbekas oleks nimetatud prob-
leeme ja puudujääke välistada põhiseadusse lüli-
tatud suunavate sätetega, mida seadustaks põhi-
seaduse heakskiitmise rahvahääletus.
4. Poole sajandi vältel kapitaalselt lammutatud
omandisüsteemi ei saa uuesti üles ehitada poole-
aastase kampaaniaga ja seejuures seadustega,
mis on rohkem sotsialismikesksed kui omani-
kukesksed. Omandireformi tuleb jätkata põhi-
seaduses antud selgete ja kindlate suundsätete
järgi probleemide ammendumiseni.
5. Omanike seisukohast lähtudes on meie riik (ülem-
nõukogu ja valitsus) ja munitsipaalorganid muu-
oma tegudega
tunud raisakullideks, kes püüavad olulisel
määral jäädvustada pikaajalise seaduse- ja
inimsusevastase tegevuse materiaalseid tule-
musi - varade röövimist, sellest suure osa pool-
muidu andmist nõndanimetatud heausksetele
§ 38: ühtki kodanikku ei
tohi Eestist välja saata
ega takistada Eestisse
tagasi pöördumast.
Millise riigi kodanikest
on jutt? Kas ainult
EV ?
See on absoluutselt iseenesest-
mõistetav!
pr. Vaino
10.01.92 Nr. 176
Põhiseaduslik Assamblee
Tõnu Anton
Ei saa hääletada EV Põhiseaduse
eelnõu poolt samadel põhjustel nagu ta
on ära toodud 24.12.91.a. "Päevalehes"
Edgar Spriidi artiklis "Eesti rahva intelligentsi
proov"; 30.12.91.a. "Rahva Hääles" Hellar Grab-
bi artiklis "Mõlemale - Riigikogule ja riigi-
peale - rahva otsene mandaat" ning 28.12.
91.a "Postimehes" Arno Susi artiklis "Põhisea-
duse põletavad probleemid" ja Ando Lepsi
"Miks ma ei tahaks hääletada selle eelnõu
poolt".
Peale eeltoodu on ebaselge Põhiseaduse §-s
4 esitatud eesti kodanikuks saamise viis. Kas
laieneb see kõikidele siin sündinud kolonis-
tidele automaatselt ka tagantjärele?
§-s 7 - Eesti riigikeel on eesti keel. Millal
ja millega seda garanteeritakse kogu Eesti ter-
ritooriumil kõikidele eestlastele?
Kas § 19 alusel võivad uuesti tegevust alus-
tada raadiojaam "Nadežda" ja internatside
televisioon?
§ 26 - kelle kulul toimub rahvusvähemuste
õpetamine nende rahvuskeeles? Mina ei ole
nõus 2/3 "eestimaalastest" õpetama oma kulul!
§ 7 ja 29 on teineteisega vastuolus - lubatakse
ka teist riigikeelt asjaajamiskeele sildi all.
Milline siis ikkagi on tõeline Eesti riigikeel?
Lugupeetavad põhiseaduse tegijad!
Projekti lugedes - soovime ise ja otse
valida oma maale presidenti, keda kisklevad
erakonnad poleks võimelised nöörist
tõmbama nagu nukku. Ka eestimaal
olgu president rahva valida ja täite
volitustega. Selleks tööks soovime tarkust
ja kannatlikku meelt.
08.01.92 74
Pensionärid Varbmets ja Uus
Kui ajame kodakondsus-
seadusega muulased
vihale ahistades nende