Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
lubja materjali, kus juures ehitajal sau ja krohw
on walmis teha, Toomas Kubjale kaheksa saja rbl.
nelja kümne (840) rbl eest ära anda järgmiste
tingimistega: 1) Toomas Kubja ehitab koolimaja
plaani järel üles ja lõpetab töö 1. Wiinakp. 1904 a.
2., kohalised elanikud muretsawad kõik materiali
mis peale selle, mis Kubja ehituse juure muretseb,
ehituse juure. 3., maja pitkus on 68 jalga, seest 66 jalga;
laius wäljast 32 jalga, seest 30 jalga; on õlgkatusega;
wundament 3 1/2 jalga, millest 1 1/2 jalga maa sisse ja
2 jalga maa peale, akente kohas rööwid paranda
alla; 4., akna kõrgus 5 jalga ja laius 40 tolli, ukse
kõrgus 6 1/2 jalga, aknaid tuleb 10, üks kahe poolega
uks, 8 wiilung ust (nelja wiilungiga) ja 2 liht ust; peldik
kiwi rööwiga taha kotta ja sahwrist trepp luugiga
üles, 2 korsnast üks paedest ja teine teliskiwidest
2 ahju, pliita soja seina ja praeahjuga; ahjust tuleb
rööw korsna; wälja poole kaks trepi warju
wundamendi, katuse, postidega ja alt ja pealt
laudadega löödud; 5., 1 Wiinakp. 1904 a. peab kõik
töö maja juures kunni katuse harjamiseni walmis
olema, uksed ja aknad krunditud, aknad klaasitud
ja kahe kordsed aknad ees; akende juures puhtad
tendrid, kardas akna raamid ja iga tuppa
üks õhu akken; koja ustele aknad peale
ja sahwri uksele ka; maja otsa põningule
aknad ja teise otsa luuk topelt põrandad
ja puhtad laed, aga samli ja sauega hoolsaste
teha, et liiw läbi ei jookse; 6) peale selle
on wäljas kahe poolega peldik teha ja klassi
N. 27. Emastes 14. Febr. 1887. EMMASTE 54
FOND A
SEERIA XIV
Nr. 37
Emaste
walla walitsusele.
Keiserliku Hiomaa kihelkonna kohtu
poolt sain ma tänna ühe kirja mille läbi
minu lubamine, mis ma kesknädal Emas-
te wolli kogule andsin enam ei maksa. Ma
lubasin, et Juhan Pumbri ja tema pruudi Liisa
Hallik mahakulutamine ja laulatamine jääb
tulewal pühapäewel seisu, Keiserliku Hiomaa
kihelkona kohtu poolt on nüüd otsuseks tehtud
arwatud. Mina olen kihelkona kohtu nõudmise
et peigmees Juhan Pumben lubab sest ajast kõik
walla maksusi täieste maksta, ja et Juhan-
1903 a. 19 Talwekp. oli kommission, mis wolli-
kogu Wiire koolimaja üle waatamiseks nimetanud,
koos. Juhatajaks Juhan Rand, liikmed kohtumees
Juhan Mäe, wollimehed Peet Leisberg, Juhan Kiibus
asja tundjad Juhan Söel ja Andrus Weskis.
Kommission waatas maja läbi ja leidis selle
tugewa olewat, aga ruumi kasina wõitu, arwas
aga, et aastat paar weel wõib nende ruumide-
ga läbi tulla.- Kommission arwas sündsaks,
mõlemad klassid koolmeistri eluruumidega
ühentada, wanema koolmeistrile eluruumid
koolimaja otsa juure ehitada ja sahwri noo-
rema kooliõpetaja eluruumiks ümberehitada.
J. Mäe.
Liikmed Peet Leisberg
J. Kiibus
A. Weskis
Saab Emmaste walla wallitsusse poolt tunnistud,
et Johan Ellerberg omma wabbat maa ehhitusse
puud 1877 aastal Saaremaalt kuntori metsast
on ostnud. -
Emmastes, 19. Januar
Emaste Tallitaja abbimees M. Pruhl
do Johan Aunapu
Kinnitud Hioma Kihhelkonna Kohto poled
Krepost No 101.
AStackelberg
Emmaste walla Wallitsusse eest on Tilga
Kalmo tallo koha perremees Mihkel Mänd
ja Simmo Onno allamal seiswad kaupa
teinud:
Mihkel Mänd annab üks wiiendik maad
omma tallo maadest, põldo kui heinamad
Simmo Onno kätte kümme aasta peale
pruukida, ja maksab Simo Onno selle
ma pealt renti Mihkel Mänd kätte
ni kui moisa Wallitsus sedda Kalmo
perre pealt on määranud.
Keik maksud, maante jäud, Kroono
S. Onno Walmo perre pealt 1/5 jägo,
Emmastes, sel 4. December 1881
den 4 Decbr.
Kirjutud Emmaste moisa wallitsuse
Anname allkirja see üle, et tõutame ende sugu-
last Simmu Andruse p. Leisbergi kroonu teenis-
tusest tagasi ende juure ende järelwaatamise
ja hoole alla wõtta. Emmastes, 3 Jaani kp. 1901a.
Liisu Leisberg palwe peale, kes kirja ei oska
kirjutas alla Georg. Härd.
Allkirja wõttis Tallitaja: M. Weskis
Sellega tunnistan oma nime allkirjaga, et olen ennast
kohustanud nõdra meelse Andrus Leisberg eest hoolt kanda
ja ka korda seada, et Andrus Leisbergil sell ajal kui mina
päewi peal wäljas olen ühtegi puudust ei ole. Emmast,
28 Jõulu k. p. 1898 a.
Jakob Leisberg
Allkirja wõttis
12 kooli lauda ja Katheder; laged ja õpetuse
tool tulewad heaste ära wärwida.
6., Material, mis Kubjal muretseda nii ka
raua töö, peab hea olema; kaks wälja poolsed
lukku on iseäranis tugewad muretsada; ka teised
lukkud ja raua material peab hea olema
nii samma ka akna klaasid; tõrwa pappi
kord on wundamendi ja palkide wahele panna,
mis ehitaja peab muretsema, kui ka trepi-
kodade katuse papi; õhupuhastaja klassi
tuppa on ka muretseda, nii samma auru
kumm kööki. 7., Pliita plaadi muretseb wald.
8., Ehitaja kannab selle eest hoolt, et material
korralikult kuiwatud saab ja töö kuiwast
laudadest tehtud.-
9., Maja otsad on laudadega kinni panna; lae ja
põranda wahe kõrgus 10 jalga.
10., Ehitaja saab raha 200 rbl, kui ustekõrgus
käes on. 200 rbl. kui sarikad peal, 200rbl,
kui katus, laed, põrand ja ahjud walmis,
190 rbl. kui maja walmis ja wastu wõetud,
kunna 50 rbl. üheks aastaks ehituse kindlus-
tamiseks sisse jäeb.-
A. Saar
J. Mulk.
J. Mäns
Kirjutaja: Brewer
Selle eelnimetud tingimisega wõttis
ehituse wastu T. Kubja
Mäksma koolimaja ehituse
Kommissioni Protokoll
22. Wiinakp., 1904 a.
Koosoliwad: Tallitaja Juhan Rand,
liikmed tallitajaabimees Andrus Saar, wollimehed
Juhan Mäns, Käina wallast Juhan Hanslepp, Juhan
Mulk, Toomas Koolmeister, Juhan Eisdrat ja
Hans Hanslepp.-
1., Kommissioni poolt waadati koolimaja ehituse töö
üle ja leiti töö korralik ja nii ehitatud, nagu
plaan ja leping seda nõudwad, mis pärast kom-
mission määras tööd ehitajalt Toomas Kubjalt
wastu wõtta ja temale ehituseraha lepingu järele
wälja maksa.-
2., Tegi kommission kohuseks: a; kui kooliõpetaja
tuppa tarwis on, siis paneb Toomas Kubja oma kulul
ahjule peldi soja sisse laskmiseks sisse: b., pliita ja
ahjule kooliõpetaja elutuppa uksed ette, mille materia-
li kogukond muretseb; d; laudadele teeb Kubja
tindi pottide jauks augud sisse.
3. Ühe akna ette, mis Kubja peale lepingu ja
plaani juure tegi, maksetakse temale wiis rubla.
4., Kommission arwas ehituse kulud kokku
Ehitajale ehituse ja materiali ette lepingu järele
akna ette, mis peale plaani juure tuli, - 5 " "
840 rbl. - kop,
50 tündert lubja
36 - 50 Kop.
6000 teliskiwi, á 7 rbl.,
42 - " -
200 Kiwi a 1,40 kop.
2" 80"
kooliõpetaja 6e kuu korter
10 " - "
Kokku 936 rbl. 30 kop.
Tallitaja: J. Rand. A. Saar.
Liikmed Joh. Mäns
J Hanslep
Mulk
Nr 2. Selle läbi tunnistan mina Aadu Aunapuu,
et ma oma kraami ja kõik oma waranduse
mis talitaja peet Seppeli ja alltähentatud
käemeeste läbi sai 528 SR (wiiesaja kaheküm-
ne kaheksa rubla) peale takseeritud, oma kasu poja
Mihkel Aunapuule olen lubanud, selle
eest, et tema selle minu seia aegse Lassi kõrtsi
rent koha eest, nüüdiseastu hinna wälja
maksab ja meite kui oma wanemate eest
hoolt peab.-
Sest minu warandusest pärib Mihkel
Aunapuu, all tähendud päewast peale arwates
poole warandust, see on: 264 Rbl. (kahesaja
kuuekümne nelja rubla) eest arwatud
kraami oma päranduseks, ja selle teise
poole warandust. 264 Rbl. (Kahe saja kuue-
kümne nelja rubla) eest arwatud, pärib tema
siis, kui mina ja minu naene Ingel surnud
Nõnda on siis minul A. Aunapuul
ja minu kasupojal Mihklil selle koha kohta,
nii kaua kui mina elan ühesugune õigus.
Peaks seda juhtuma, et meie oma elami-
sega ühes korda ei saa ja lahkuma peame,
Siis saawad need ostetud maad pooleks
pandud, pooled Mihklile ja pooled minule,
ja ei ole kaa Mihklil siis õigust
Korral Emaste kogukonna kohtule wälja, kust
Siim Wanaseleja seda raha jälle wastu wõttab
Et selle kaubaga kõik kokku on leppinud,
tunnistawad siin alamal oma nimede juure
ristid tümbades
Ado Aunapuu +++
Peeter Aunapuu +++
Andrus Jesmin +++
Siim Wanaselja XXX
Kauba tunnistuseks Waemla kog. kohtu nimel
Pääkohtumees: Siim Kaddak
Talitaja: Andrus Sepp +++
Kirjutaja: J. Simsun
Kinitud Hioma Kihhelk. Kohto polest
Minna ollen siin kontraktis nimetud rahast 150 Rub. wastowõtnud. Siim
1. August 1880 A. Leemun on maksnud
7. Nowbr. 1880. P. Aunapu
16. Juni 1881. A. Jesmiw
100 " - "
330. Rub.
Tallitaja Protocol I.
Sel 29. Januar 1881.
1. Emmaste Wollinikude koggo ette tulli Emaste walla
liige Peter Pihl ja pallus, et temma wenna
poeg Maihkel, Mihkli poeg Pihl saaks neile
temma ühhe käega poea Peet nimmi, toitjaks
lubbatud kirjotada.
Nüüd sai ka Mihkel Pihl küssitud, kas tem-
ma omma issawenna Petri ja temma wiggase poea
Peedo toitjaks jääda tahhab, mis Mihkel Piehl
omma
tõutas tehha, sest Peter on teda noorest põlwest kui laps, kaswatand
Siis sai se kaup nende wahhel wollikoggo
ees kinnitud ja sellepeale se kirri wälja antud,
et Mihkel Mihkli p. Pihl on omma issawenna
Peter Pihl ja temma wiggase poea Peet Pihl
toitjaks ja eest kostjaks Emmaste walla Revisi-
onis kirjapandud.
Emmastes 30. Januar 1881.
Emmaste Tallitaja: P. Seppel
Nõmme koolimaja ehituse kommissioni
8. Lehekp. 1899 a.
Koos oliwad Tallitaja M. Weskis ja liikmetest
Simmu Onnu ja Andrus Wiitra.
1., Komitee waatas ehituse üle ja leidis et wundament
walmis oli ja palgid pinnatud ja seda mööda ehita-
jatel õigus on 50 rubla tööraha kätte saada ja
määras komitee neile see raha wälja maksa
Tallitaja: N. Weskis,
S. Onno
Liikmed A. Wiitra
17. Heinakp. 1899 a.
Koosoliwad Tallitaja M. Weskis ja liigetest
Toomas Tammu, Simmu Onnu, Juhan Süll ja Andrus
Wiitra.
2., Ehitust ülewaadates, leidis komitee seda korraliselt
ehitatud olewat ja seda wärt walmis, et ehitajatel
nagu kaubeldud, õigus, on peale wälja makstud 50 rubla
weel 100 rubla ehituse raha wälja nõuda, sest seinad on
ülesraijutud, sarikad ülespandud ja latid peale.
Tallitaja: M. Weskis,
T. Tammu
S. Onno.
J. Tüll +xx
6. Talwe kp. 1899a.
T. Tammo, A. Pruul, J. Tark, S. Onno, J. Tüll, J. Saart
ja A. Wiitra.
3., Uue koolimaja ehituse waatas komitee läbi ja
leidis selle lepingu ja nõudmiste järele ehitatud ole-
wat ja määras ehitajatele kaubeldud töö hinna
wälja anda, kui ka koolilaudade ja muude tööde
ette, mis peale lepingu tehtud, 34 rbl. 50 kop.
Liikmed T. Tammu A. Wiitra
S. Onno: J. Saart.
1905 a. 26. Lehe kp. Emmaste walla
tallitaja wollikogu otsuse peale
tegi Käina walla liikme Kaarel
Kitsikuga järgmise lepingu
Kaarel Kitsik kohustab ennast Em-
maste walla maja juure 24. Jaani
kp. s.a. puur kaewu tegema oma
torudest, mis 2 tollised ja saab tema
selle töö ja torude eest üks rubla
50 kop. jala pealt. Pumba muretseb
ka Kitsik, aga maksab walla wa-
litsus temale selle eesti kohalise
Tallitaja. J. Rand.
a) wundamendi ja seina palkide pindamise järel 50 rbl
(pinnatud peawad palgid saama, mis 8 tolli jämedad)
b; seinad üles raijutud ja sarikad peal 50 rubla.
d) maja katuse all 100 rubla
e) mulla põrand ja korsnad walmis 50 rubla
g) ja wiimane osa raha 189 rubla siis, kui maja walmis
ja töö korralik on.
12) Ehituse raha eest wastawad Muda nõmme otsa
külad ja on ehituse komitee liigetel ja walla walitsusel
alati õigus tööd järele waawata.-
12) Maja otsad on laudadega kinni panna; mõlemas
otsas on aknad teha ja ühte otsa luuk.-
13) Maja kõrgus seest lae ja põranda wahet on 10 jalga.
Liikmed J. Tulik
T. Tatter.
J. Mudda
Mina ehitaja Jaan Wilmann ühes oma abilistega
Pent Wahtra ja Juhan Wahtraga
tunnistan, et Muda koolimaja eelnimetud tingi-
mistega oma peale oleme wõtnud ja 10. oktoobri kp.
1901 a. elamiseks plaani ja eelnimetud tingimiste
järele heaste tõutame walmis ehitada.
Jaan Willmann Pent Wahtra
Juhan Wahtra Tallitaja: M. Weskis.
Muda koolimaja ehituse Kommissioni
Protokoll, 27. Wiinakp. 1901a.
Liikmedest oliwad koos: Tallitaja M. Weskis,
Juhan Helder, Juhan Tuulik, Mihkel Sarapuu,Mihkel
Aunapuu, Mihkel Maripuu, Toomas Tatter ja Juhan
Muda.-
1., Kommission waatas koolimaja ehituse töö üle ja leidis-
ja leping seda nõudwad ja määras tööd ehitajatelt
Jaan Wilmanilt, Pent Wahtralt ja Juhan Wahtralt
wasta wõtta ja nendele ehituse raha wälja maksa
2., Kommission arwas ehituse kulud kokku:
Ehituse töö raha 439 rubla.
Emaste mõisale Puude wõtmine 13 " makstud
Paede wõtmine 15 "
50 rbl. makstud
Kuriste poodist ehituse materiali 133 " 77 kop.
Telliskiwid Peet Pada 400 kiwi 2 " 80 " makstud
Kusti Tüll 400 kiwi 2 " 40 " makstud.
Andrus Wiitra 1400 " 9 " 80 "
10 rbl. 30 k. makst.
200 " - " 50 "
Hans Joannes 4200 " 29 " 40 "
7 rbl.
22 - 40 kop. mak
Suurmõisast 500 " 7 " 50 "
Lubja Mihk. Treisald 50 t. " 50 "
1676 sülda soont laua saagi-
mist 4 kop. süld. Juh. Tuulik 67 rbl. 04 kop. 67 " 04 " makst.
M. Kiibus 4 " - " 4 " - " makst.
Õlge eest 3 rbl. 5 kop. sisse
tulnud)
kokku:
774 rbl. 21 kop.
Edespidiseks kuludeks
Õhuratas klassituppa 80 kop.
4 lauda makst. 10 rbl -
1 tahwel makst. 1, 45 "
Telis kiwid
Kokku: 800 rbl. 01 kop
1 katheder makst. 4 " 50 "
2,80
Tallitaja: M. Beeking.
2 40
9 80
J. Kelder, M. Sarrapu. J Tulik
Lauasaag. 71 rbl. 04 kop.
7-50 =
9 - 35 "
80 rbl. 49 kop.
Kihelkonna kohtu
Otsus 4/XII 1886
Sisse tulnud kirjad
N 192/1888 a.
29 22.
Mina olen Muhu saare, Wõlla walla mehe,
Gegor Mälts käest 33 rbl. 50 kop. (kolm kü-
mend kolm rubla 50 kop) laenanud ja
tahan seda nõnda wiisi ära tasuda
järge mööda 5 rubla iga aasta kohta,
Nõnda saan mina siis seda ülewel
nimetud raha seitse aastat järge
mööda tasuda, aga ilma intressita.
Esimine maksmine on aastal
1890 talwe kuus. Ja wiimne maksmine
1897. Ja selle 1897 aasta maks on aga
5 rbl. 50 kop. - Meina Gregor Malts
luban aga Andrus Leisbergile seda
raha kõik kinkida, kui mina enne
ära suren kui maksmine tasa on.
Seda tunnistab Gregor Malts oma
käega kirja alla ristid tehes.
Emastes, 22. Märts, Gregor Malts. +++
1891 a, 5. Nowembri k. p., meie alamal nimetatud
Emmaste walla talunikud: Simmu Onu ja Jüri Wahtras,
käe meeste Andrus Wiitra ja Mihkel Rigu juures olekul,
tegime järgmist kaupa ja panime seda kirja:
1) Terkma Holmi taluperemees Jüri Wahtras laseb mõisa luaga
Simmu Onu selle koha peremeheks panna, kes kohustatud
on koha rendi ja muud kõrwalised koha pealt käidawad
maksud maksma.
2) Jüri Wahtras pruugib igast põllu ja heinamaa jaust
ühe kuuendiku osa Holmi talust, ega nõua Simmu Onu
selle eest mingi tasumist.
3) Simmu Onu lubab see üks kuuendiku osa maad
Jüri Wahtras käes nii kaua pidada, kui tema ise (Jüri
Wahtras) seda tahab ja maade harimisega korda saab.
4) Kui Jüri Wahtras enam ei suuda ise maid pidada
siis annab ta maad Onu pruukida ja wõttab Onu teda oma
leiwa ning on kohustatud Wahtrasele ja tema naesele
surmani ülespidamist andma. -
5) Simmu Onu lubab Jüri Wahtras kogukonna maksud
maksta ja ka muud kogukonna wõlad, kui Jüri ise neid ei
peaks ära suutma tasuda.
6) Simmu Onu lubab Jüri Wahtrasel oma "Koidula"
laewa jaust 50 rubla jau teenistuse iga aasta Jüri Wahtrasele,
lubab temale elamise maja palgid osta ja seda üles ehitada.
7) Jüri Wahtras lubab Holmi talu koha juures olewaid
ehitusi oma jõudu mööda aidata tööga korda seada, olgu
maja ehituse juures abiks olla, ehk ka palgi weu juures
ehk oma enese maja ehituse juures abiks olla.
8) Oma waranduse lubab Jüri Wahtras pärast oma ja
oma abikaasa surma Simmu Onule pärandada. See-
sinane kaup on kolmes eksemplaris ühe suguse
sõnadega üleskirjutatud, millest üks eksemplaa-
Jüri Wahtras, teine Simmu Onu ja kolmas
Emmaste walla walitsuse kätte on antud allal
1888 a, põhjusel Peeter ja Juhan Saart
nende eneste all-kirjadega wälja walmis-
tatud s.o. kumagil üks.
Peeter ja Juhan Saart on oma wahel lepli-
kul teel oma majad ja weiksed maad pooleks
pannud. Wanad majad, nii palju kui neid
on, jääwad kõik Peetrile ja uued majad köik
Juhanile. Peeter maksab Juhanile poole
maade eest poole koha renti, s.o. kaks (2) rbl.
90 kopik aastas, sest Juhan on metsawaht ja see
koht see eest ilma rentita ta käes. Wõlgu ei ole
tänasest päewast saadik kumagil teine
teisega, wanad asjad on kõik ära õientud.
Üks ei tohi sundida teist muidu wälja
minna, kui maksab kõik kulu.-
Kauba tegijad.
Emastes 9. Junil 1888.
No 290.
Kinitud Sel 5mal Nowembril
Selega Tunistan minna
Maddis Köster, et mul maksa
on Juhhan Treisaldile Kaheksa
teist rubla Kakas Kümend Kaheksa kop
18 ru 28 kop ja luban sedda raha ärra maksa
26mal Nowembril aastal 1885
M. KÖSTER
Jaan Poltaw.
27mal Webrur
Auulik Emaste walla
walitsus.
Teie soowi peale annan oma
tingimised kaewu tegemise üle
teada.
I Kalju ehk kiwi sisse puur-
imise eest kunni saja jala
sügawuseni 2 rbla jalg.
Aga kui üle saja jala peaks
tarwis olema puurida siis
mis üle saja jala 2.rb. 50. kop.
jalg
II Pumbad on nii kui
numbre järel suurus ja
sortt. 15 rlast kunni 50 rblani
Emmaste jäuskonna Määnspe kolmeister
Jonas Mohnson
on omma Walla wallitsussega allamal seiswad kaupa
Walla poolt saab Jonas Mohnson selget rahha
palka 100 Rub. kirjotud (üks sadda Rubla.) wäljamaks-
tud 50 Rub Septembri ja teine 50 Rub Aprili kuu sees.
Pealeselle saab walla poolt igga talwe 15 sülda
allo puid koolimaea jure toodud.
Selle eest peab Kolmeister Jonas Mohnson Mihk-
lipäwast Jürripäwani, igga näddalis 6 pääwa ja ig-
ga pääw 6 tundi kooli Eesti keeles ükspäinis
Kui kolmeistril rohkem teenistust saab antud,
siis saab selle järrel ka temma palka üllendud.
Essimenne pool palka (50 Rub) saab Septembri kuus 1878
aastal sisse makstud.
Se kontrakt kestab 29." Septb. k. p. 1878 a. kuuni
Emastes, 21." Septb 1878. Kolmeister: Jonas Mohnson.
No 117.
Tallitaja A. Leisberg
Abbimees M. Pruhl +++
Kinnitusseks Heioma kihhelkona kohto herra
sel 8 Decbr 1878
A. Stackelberg
1905 aastal, 5 Jõulu kuu päewal Emmaste
walla Täisealiste liigete koosolek Em-
maste walla tallitaja Juhan Rand juha-
tusel ühel häälel otsustas: 11 ja 12mal
Jõulu kp. 1905 a. Tallinnas ära peetawa
asemikude
Eestimaa Kubermangu waldade koosole-
kust Emmaste walla saadikutena osa
wõtma sellesamma walla täie ealise
liikmed talukoha rentniku Kaarel Andruse
poeg Seppel ja ilma maata elanikude
liigist Andrus Andruse poeg Leisberg
/Peale kirjutatud "asemikude"/
Walijate nimel:
J Kalju
P. Waim,
M. waim
Usalduse kirjad wäljaantud 5. Jõulukp. 1905 a.
No1091 ja 1092 all -
Johan ja Juri Tatter on omad
talu maad eneste wahel Kolmeks
pannud, nõnda et 1 kolmandik
Juhani ja 2 Kolmandiko Juri
kätte jäeb nii hästi põllud, kui
heinamad. Õigus oma made
ule on mõlemil ühesugune,
ja ei wõi teine teist sundida
ära minema kui makso ja
hea sündmise läbi.-
Need majad mis nemad walla majas
on oma wahel teine teise
jäuks annud jäewad nõnda
sama. Rehe tuba on ühtlasi
pruukida ja harida, keik moisa
ja walla maksud nii sama
teha made järel arwatud
Kinnitud Hiiomaa kihelkonna kohtu
poolest.
Waimel
10 Detsem. 1887.
No 297.-
Kontract.
Thomas Leisberg ja Ado Jerw on
kaupa teind:
Nemad panewad Prassi järwe talu
koha maad oma wahel pooleks
ja tasuwad kaa rendi ühtlasi. -
Mõlemad wastawad wõla eest, mis
edespidi koha peale juhtub jäemal.-
Wanad wolad, mis Adol mõisaga on
teewad wälja: Sada Kaks rubla
seitsekümend kaks kopikad
need maksab Thomas Leisberg
Ado eest wälja, ja wõttab selle eest
Ado käest loomi pandiks,
kunni wõlg tasutud.
Seda wõlga on Adol aega nõnda
tasuda, et iga asta maksab
25 rbl ja nõnda 4 astad edasi.-
peale selle termini kui pole
makstud, hakab Ado astas
wola eest intressi maksma
6 kop rubla pealt.-
N 192/ 1888 a.
See kolmkümmend (32) rubl. ja 18 kop.
mis minul Madis Treisaldile maksta
on, luban mina 1- seks Septembriks
1889 aastal Emaste walla majasse
wälja maksta, kui sell ajal raha käes ei
ole, siis maksan 10% juure.
Emastes, 16. Aprill, 1889.
Wiinamaja, wiinapuude mulla peenarte kawa.
Sisemised peenrad:
Mulla kihi paksus ehk kultuur mulla läbi mõõt
oleks 1. meeter. Trinažiks alus põhi pae kiwidest kord, mille peale peenem
kiwi ja kruusa kiht 30. c.m. paksune. Selle peale puu prügi ja hagude
peen jäänussed. Allapoole jämetumad ja ülesse poole peenemad, wõimalikult
paks kiht. kuni üldpaksuseni 60. cm.
Wälispeenrad.
Esialgne peenra laius wõtta 2 1/2 meetrit. Kultuur mulla kihi
paksus niisama kui sisemiste peenarte juures 1. meeter paksus.t minium
Trinaž tuleb teha tublisti paremini ja hästi, 2 1/2 meetri peenra laiuse tarwis
teha 3 rida sawi torudest trinaaž. Kohe rästa ääre alla esimene rida
2 toru kõrwu. Keskele peenrasse 1. toru ja wälimise ääre alla ka 2 toru
kõrwu. Sawi torud on omal kohal olemas 2 tolliliste läbimõõtutega
Torud tulewad hästi sisse panna. Tähentab korralikult juba alus pind
planeerida ja loodida. Alus põhja kiht, mis seisab koos hallist wesi
liiwa kihist, millesse tuleb teha torude tarwis weel eri kraawikesed süga
wusega 20. cm. Kraawi põhja panna laud uus ja wastupidaw. 2 1/2 cm. paks
ja wähemalt 10. cm. lai ühe realise toru kraawi tarwis, ning 15. cm. laiad 2 rea-
liste kraawide tarwis, Torud siduda katusse pappi ribadega 15. cm. laiad
kahest otsast traatitega kõwasti kinni. Torude peale sõre kruusa kiht
5 cm. paksune. Kruusa kihi peale kanarbikust kiht 10. cm. paksune.
Üle kogu peenra põhja laiuse, üle toru kraawide laduda pae kiwidest
põrand, mille peale weel peenemad pae wõi muu peen kiwidest ehk
wäga jämedast kiwilisest kuusast kiht laduda. Selle peale puu ja
hagude puru. Alla poole jämedamad ülesse poole peenemad, selleks et
kultuur mulla kihist kunagi muld ei suudaks trinaš'i ummistada läbi
hagude prügi kukkudes. Wälis peenrade wäljaspoole äärde, wasta edasi mine-
wad muud maad ja mulla kihti teha terwe kultuur peenra paksuselt üle-
walt alla wahe isuleeriw trinaš hagudest ehk muust materjalist - kõige
kindlam kas kraaw 50. cm. läbimõõduga, mis kunagi ei lase külma niis-
ket wett kultuur peenrate peale wäljast poolt walguda ja hoiab peenrad
soojad. Niisugune wahe trinaš kraaw saab tulewikus, kümme wõib olla
tarwiduse järele wiieteist kümmne aasta perast wälja wõetud, kui tuleb
peenart laientada kogu laiusega neli meetrit ja siis uuesti niisama
teda edasi uuesti paigutada uuest materjaalist wälis peenra
ja tee wahele, mis on ette nähtud ja saab kohe rajatud paremale
poole kaswumaja küljele elu ja kütte ruumi juurde pääsemiseks.
pahemale poole peenrale jääb tulewikus aia maa, mis kultuur peen-
rast niisama isoleeritud piab saama wahe trinaasiga ja alus
torutega.
Nii moodi kirjeltatud trinaš,id kultuur peenarte alla Kloostri metsa mullas
saab, on ilmtingimatta tarwilikud, mitte üksi teoreetilistel kaalut
lustel, waid ka praktiliselt osutuwad igal juhul ja iga pool kasu-
likuteks. Hoiawad igasuguste ülladuste ja ilmastikude eest kultuur
peenrad soojad ja kuiwad, ei lase peenrais mulda hapuks minna.
Peale selle ei tohi weel unustada kogu trinašide, torude wälja woolu
alus otsade juurde korralikut ära woolu ehitamast, mida siin on
kerge teostada juba olemas olewa suure toru kraawi olemas olewa
tõttu ja mis asetub sügawas maasees andes suure kukkumise trinaš,i
torustikule.
lekäimistel: sõnad sedeleile kir-
jutada. Aega see küll võtab tub-
listi, võibolla oli tal õigus, kui ta
sooviavaldust ei kirjutanud. Va-
hemetsa ja Randalu on noored,
energiat on neil vähe, aga teamised
head. Eks näeme, mis neist saab
Me saadame igaüks eraldi, pole
vaja teineteise järgi oodata.
Asjast rääkisime ka 7. Kesk-
kooli tüdrukutega. Nad on nõus,
pole ju neil sellist iseseisvust leni
meil, kardavad aga, et käesoleva
ülesandega jäävad hiiljaks. Kui
kaua seate lasutada hilinenud
materjale?
Sain viibida maal vaid
kolm päeva Saunas käies kogu-
sin andmeid sõna "kolhoosnik"
kohta. Ütlesin: "Üks inimene, kaks
inimest, näen inimesi," nemad
vastavalt: "Üks kolhoosnik, kaks..
Rahvas on asjast huvitatud, tuleb
vaid enne rääkida Koreast ning
aatompommist.
Ülesande nr 3. täitsin linnas
oma oni juures. Ma kahjuks ei
tunne ligemalt ühtki siin sündi-
nud elanikku. Meie lagunevas
majas elab vaid seitse noorepool-
set sisserännanut. Ma võiksin kü-
sitella veel kooliteenijat ja teist
onu. Teine onu pole praegu linnas,
kuid ta tuleb peagi tagasi. Ta on
üles kasvanud samas kus esi-
mene onugi, kuid elab linnas
kauem ja teistsuguses ümbrus-
konnas.
Täitsin lehe nii, et välteid la-
sin keelejuhil lugeda, iga sõna kor-
duvalt. Muus osas kasutasin rist-
sõnamõistatuste süsteemi, esemeid,
liigutusi ja miimikat ning ka üt-
lesin enda arvates valesõna. Onu
naine luges välted täpselt samuti,
Akadeemilise Emakeele Seltsile.
Saadan siinjuures ära ankeetlehe
täidetult ja teatan, et võtan vastu
Teie pakkumise ja püüan ka edaspidi
jõudumööda abeks olla keelelise ma-
terjali kogumisel. Keelelise ülesande
nr. 7 püüan Teile täidetult tagastada
hiljemalt 15. juuliks s.a.
Tuuru külanõukogu kuulub endise
Ridala valla piirkonda. Mina olen seal
sündinud ja elanud kuni 1927 a. välja-
arvatud kooliaeg 11. aast. Haapsalus.
Ka sellest ajast veetsin suved ja muud
koolivaheajad samas. Vanemad ja
vanadvanemad on seal pidevalt
M Roht
22. juunil 1951 a.
Tallinn-Nõmme, Toome 2-1
A.E. Seltsile.
Saadan siinjuures mõningad kogu
tud keelelised andmed. Kuna olen sel-
lel alal alles algaja ega oma täpseid
teadmisi kuidas seda kõike toimida, siis
palun ettetulnud vigadest minu töös
teatata
Et ootasin kogu aeg juhistes kirjel
datud sõnasedelite saatmist, hilines
kogutud materjalide saatmine. Kuna
sõnasedelid pole veel saabunud, ja aeg
on juba hiline, saadan kogutud and-
med küsitluslehel. Puuduvate sõnade
kohta puüan koguda ja saata murde
vorme hiljem.
Teie edaspidiseid korraldusi oota-
ma jäädes.
E. Are
2.05.54
Vastat. 27.V 54.
nr. 168.
Lgp. Emakeele Seltsi toimetus.
Kas tohin teid enam tülitada oma kirja
ga, mida alustasin, lootes et te mulle vas-
tate siiski. Olen teile kindlasti võõraks
muutunud, sest jätsin oma kaastööd
pooleli ning nii-öelda nagu vöõrdusin
teile kirjutajate perest. Mul ei ole enda
kaitseks midagi õelda, kuid põhjustan
kõike uude kooli astumisega. Kogusin
teile laensõnu, siis tulid aga mul
eksamite ettevalmistuspäevad, seejärel
sõit kaugele Rakveresse sing siin eksa
miperiood. Nõnda möödus minu suvi.
Sügis tuli pingerikaste päevadega õpin
gute juures uues koolis. Esialgu na-
Laimjalas, 20. II 51.
sm. Heino Ahven.
Tänan Teid väga Eesti NSV Teaduste Akadee-
mia presidendi tänu mulle edasi andmast
Siin juures saadan Teile enda lühikese elu-
lookirjelduse. Teie soovile vastavalt
Lähematel päevadel ootan Teilt paberit gram-
matika jauks. 486 lehekülge grammatikas on valmis.
Akadeemiline Emakeele Selts
SISSE TULNUD
"-2. jaan. 1950. a
Nr. 1
Laimjalas, 29. XII 50.
Ennekõike. Hääd uut aastat!
viimaste tööde tasu sain kätte. Tänan väga.
Praegu kirjutan puhta murde grammatikat. Üle
kahesaja lehekülje on puhta valmis. Mustandis
seisab veel ligemalt kolmsada lehekülge. Nii, et
tööd ja vaeva on veel küllalt.
Ole hää ja saada mulle veel sada lehte
paberit.
Ja siis weel. Kuidas on õigem märkida
umbisikuline tegumood?
kas mind loetakse
Voi nii. mind
sind
meitid
teitid
neid
Teie nõuandlikku vastust ootama jäädes.
Saadan Teile oma sooviaval-
duse, mille ma sain kätte
Rapla Keskkooli kirjandusringi
kaudu. Ühtlasi palun saata
lähemat informatsiooni kaastööde
tegemise kohta
Palun vastuse saata aadressil
Rapla rajoon
Kohtu tn. 6-1
Endel Tiits
Vigade õiendusega harjuksin neist
vabanema ja see oleks mõlemile
kasulik
Kavatsen Teile veel hulk töid
teha - praegu kogun andmeid
vanaaegse rätsepatöö kohta ja
seda peab tegema sest vanemad
inimesed surevad otsast ärä ja
siis ei saa enam midagi.
Tööde korraldamisega läheb pä-
rast küll aega aga viimaks
ehk ikkagi jõuan.
2.I 1951.
Akadeemiline Emakeele Selts.
Austet AES!
"-6. jaan. 1951. a
Nr. 6.
Ma saije keelelise üles(s)andi nr. 3 joba
oktoobri kuul ja saatse kogutu materjali
novembre kuul ärä. Nüid ma saije (ka
"sai, "saie") keskkooli kirjandusringi kaodu
sellesama uuvesti. Kas on midägi (midagi.
vaja täijende (täiende) vai täpsuste (täbsus-
te)? Ma ooda selle kohta andmid ja uut
üles(s)annet.
Korrespondent V. Kiiroja
Elukoht: Puiestee 7. Tõrva.
Saades keelelise ülesande olen jõudnud
koguda vastava materjali. Keelelise mater-
jali sedelitele märkimisel käändsõnade
puhul on ains. ja mitm. tulpadena kirju-
tatud käänete järjekorras, nimelt nim., om.,
os. ja sisseütl.; pöördsõnadel ainsuses-ma,
sa, ta ja mitmuses - me, te, nad
Kohalikus murdes esineb ö poole kaldus
e ja mina märkisin selle tähe järgmi-
selt - e (näit. kiriväte
Mina ise õpin Antsla Põllumajandusteh-
nikumis, kuid praegu olen suvevaheajal kuni
1. sept. k.a. kodus Vastseliina raj Ruusmäe k/n.
Stalingradi klh., siis kogusin siit keelelist
materjali 61. aastaselt Rohtla, Aleksandrilt
Keelejuhi nimel tervitab kaastööline V. Rohtla
12. 08. 51. Ruusmäel
Laimjalas, 10. VIII 51.
Kogun praegu materjali tuulikule kohta. Pukk-
tuulikute alalalt sain umbes 100 lehekülge teksti
ja palju jooniseid. Nüid asun hollandite alalt
materjali koguma. Nimetatud töö koostan endise
Laimjala vallapiiride ulatuses. Tuuliku üksik osade
nimestikke märgin igast külast ka endiste naaber-
waldade küladest
Kuidas märkida töösse keelejuhtide elukohad?
Kas rajoon, külanõukogu, küla ja talu. Või tuleb
märkida veel endise kihelk. ja valla nimetused.
Mul on kavatsus septembrikuus sõita Tartusse,
et tutvuda ligemalt Akadeemilise Emakeele Seltsiga.
Eesti Rahva Muuseumiiga j.n.e. Kas Teie sm. Ahven
võiksite mulle öelda, et palju umbes maksab
sõit rongiga Saaremaalt Tartusse, ja kus võiksin
Tartus üks nädal aega peatuda. Kuidas saaksin
Teid kõige paremini kätte ja kas Teie võiksite
ka lubada mulle veidike abi Tartuga tutvunemisel.
Nagu teate on mulle seal kõik nii võeras.
Lugupeetud Emakeele Selts.
Sain Teie kirja juhendite ja paberitga kätte ja
asusin kohe nimesid koguma. Aega mul selleks
just palju ei jätkunud, sest abistasin isa heina-
töödel. Kooli ajaks ma nimesid kuigi palju just
koguda ei jõudnud. Varsti peale kooli algust
hakkasime õppima näidendit ja nii jäi mul
nimede kogumiseks üsna vähe aega. Nüüd on
näidend läbi ja aega klassiväliseks tööks
jätkub. Nüüd koolivaheajal võtsin nimede
kogumise tõsiselt käsile ja lõpuks selgus, et
paberitest tuli puudus. Minu uus tööpöld
osutus hulga suuremaks kui ma seda ise
arvasin. Teie saatsite mulle mitte 100 vaid 130
sõnasedelit. 16 sedelit läks esialgsete kogemuste
puudumisel praaki, sest mõnda nime ma
kirjutasin vahel isegi kaks korda. Nüüd
aga seadsin endale sisse vastava
läbi käia kogu Lõuna-Eesti või vähemalt kogu Võru rajoon.
Kogu lõuna-eesti või võru murde
uurimine ei peaks meile mitte ülejõukäivaks osutuma, sest
meil ei ole lõuna - eesti murde tundmise alal mitte
üliõpilaslikud algajad, kes A-B-C-st peale peavad
hakkama, vaid meil on vaja selgusele jõuda teatud
spetsiaalküsimustes, vaieldavustes, teatud peensustes, isegi
ülipeensustes jne.
Suurimaks takistuseks võib osutuda
vaid ürituse materiaalne külg, ei miski muu. Praegu
igatahes kogume uurimisreisi jaoks raha, paneme
paigale iga kopika, näpistame kokku kõhtu ja
loobume mitmestki minimaalsest elutarvitusest, sest meid
ei toeta mitte keegi muu kui meie ise, kuigi töötame
kogu eesti keeleteaduse huvides.
On lu ülilihtne uurimisreisile sõita
riigi poolt antud rahadega, nö. palgatöölisena, ülilihtne ja
mugav, võrreldes meie olukorraga, kes me kuski kopikatki
ei saa, kuigi oleme uurimisreisidel viibinud, ennast salgavalt
töötanud jne.
Meie teaduslikku uurimistööd on
senini oluliselt takistanud just materiaalne häda,
kuigi vaimse võimsuse, keeleteadusalaste teadmiste ja
välja töötatud uurimismeetodite poolest meie kõik
vaieldavused ja spetsiaalküsimused kindlasti lahendada
oleksime suutnud. Kuid olgu materiaalsed takistused kuistahes
suured, ikkagi teostub see, mis teostuma peab. Palju tervisi
Austavalt: Karl Madi
Teile, tervisi!
23. aprillil 1955.a.
postkontoris Teile kirjutada. Kuid polnud ka pa-
berit. Nii siis palun kohe siinkohal: Saatke
paberit! Nimetatud kahe töö puhtalt kirju-
tamiseks kulub umbes 450 lehte. Kui paberi
hinnaks on vajalik raha saata siis palun tea-
tage sellest kiiresti.
Mõtlen peale nimetatud tööde valmimist
Tartu tulla ja siis püüan parandada ka selle
vea, et rändelu juures üks väike tööke enne
Teile lähetamist kaduma läks: Kas haug
või purikas - Omnibus või buss jne.
täidan need uuesti Tartus kui seda veel vajate.
Nii palun siis: lähetage arvamus nende
„Tehaste" kirjutamise kohta, võimaldage paberit
samuti teaatage, kas ES-i töö on endiselt tasu-
line. Kui "Tehased" tulevad kirjutada siis palun
lähetage, vahest ehk koos paberiga, võimaluse korral
uuesti juhend. Palun lähetage tähtsaadetisena
kuna saadetis on väärtuslik ja kättesaamine siis
kindel.
Praegune aadress: Viljandi rajoon, Kolh. I Mai
Tänassilma Sidekontor
Helmut Kurt.
Saateks.
Käesolev ülesanne on täidetud
võrdlemisi kiiresti, kuid seekord
on vanema põlvkonna esindaja
hääldamist senisest suurema
täpsusega jälgitud. Tuleb mai-
nida aga, et keelejuht P.V. (sa-
muti teisedki) tarvitab vahete-
vahel ilmselt kirjakeelest mõjuta
tud vorme ja väljendeid.
Muutevormid, mida tarvitatakse
harva ja n.ü. hädapärast, on ase-
tatud sulgudesse; muide, tarvita-
takse neid vorme Helmes üsna
mitmeti, olenevalt isiku vanadusest,
päritolust jne.
27. jaan 1951. a
Laimjalas. 23. I 51.
Siin juures saadan Teile keelelise üles-
ande nr. 6 vastused.
Paberit Teilt sain. Tänan. Aga ei tarvitse
kohkuda kui edaspidi veel oma gramma-
tika jauks paberit küsin. Sellest kindasti
ei jätku. Praegu on üle 300 lehekülje
puhta valmis, vaevalt pool. Pöördsõnade
materjali on üksi kaugelt üle 200 lehekülje
Mõni päev tagasi tulin korjamis reisult.
Sain käesoleva töö jauks veel materjali
juurde. Isegi teksti sain kirja panna mis
käesolevasse töösse sobib.
Puhta kirjutamine nõuab mult küll
palju aega ja vaeva. Aga teen seda tööd lootuses,
et selle valmimisega on jälle terake keeletea-
dusele kaasa aidatud ja terake oma kodu
nurga vana murret kadumisest päästetud.
Türil
1954. a.
Lp. Emakeele Selts.
Omasin Teie vastuse 8. veebruaril.
Mõtlesin järele korrespondendi kü-
simuse üle ja otsustan astuda liik
meks. Selleks, palun saatke mulle
sooviavaldusleht, mille Teie olite unus
tanud kirjas saatmata.
Sirje Mikkola
Türi, Sauna 12-1
Vastat. 16. II 54, m. 56.
Missuguse ime läbi x oleks siis kräsandus - sõnas
seletatav ning põhjendatav palataliseeritud ś (pro ź), kui
sõnakujus peituks a-line pluurali tüvi? See "ime" ei ole
üldse seletatav a-lise pluurali tüve puhul, kuna siis palatati-
satsiooni ei oleks üldse esinenud.
Just palataliseeritud ś-i (pro ź-i)
olemasolu oleks pidanud keeleteadusliku taipe ning
koolitusega inimesele otsekohe silmatorkav olema, oleks
pidanud a-lise pluurali tüve oletamisel kahtlema
sundima. Kuid pole midagi sellist juhtunud, dogma on viinud
eksitusse - hukatusse.
Sm. Ahven, siin näete vaieldamatult kuidas
põhja - eesti a-list pluurali tüve vägivaldselt püütakse
peale suruda teatud lõuna - eesti sõnale, kus teda selles
sõnakujus iialgi ei ole esinenud. See on väga õpetlik
näide (kuigi teisi sellelaadseid näiteid on veel sadu), kuna
tänapäeva murdeuurimistöös tihti püütakse lõuna - eesti
murdeid vägivaldselt põhja - eesti liistudele tõmmata. See viga
oleneb peale muu ka sellest, et mitmed murdeuurijad
omavad põhja - eestilise keeleuususe, tunnevad põhja - eesti
murdeid ja murrakuid paremini, lõuna-eesti murdeid ja
murrakuid aga kehvasti või väga kehvasti. See ei tee veel
kedagi keeleteadlaseks, et ta omab diplomi, on teiste
omataoliste poolt kiidetud jne. , vaid oluline on täpne
ning põhjalik asjatundmine, omatagu siis diplomit või
mitte. Teaduses on ainult üks autoriteet - tõde,
igasugune muu „autoriteet" on nagu udusulg - puhka
kord ning juba vajub tuulde.
22. II 54. a
Emakeele Seltsile
Sain kätte Teie saadetud kirja,
milles olid sõnasedelid ja keeleline
ülesanne nr. 8. Kuidas neid sõ-
nasedeleid tuleb täita, on juhen-
dis kästud vaadata "kogumis-
töö juhendaja eesti keele alal nr. 1,
kuid mulle ei ole seda saade-
Kas peab olema sõnasedelil mär-
gitud ka kirjakeelne tähendus?
Kas näitelaused peavad ka ole
ma? Kas näitelaused peavad
Palun mind vastu võtta AES murde-
korrespondendiks. Ühtlasi palun saata mul-
le juhiseid ja materjali, mida ja kuidas
koguda. Olen ka varem murdekogumise
alal töötanud, nimelt kooli isetegevus rin-
gides. Näärivaheajal kogusin murret ka
AES ülesandel, mille mis saadeti teile
kooli kirjandusringi kaudu. Tunnen ka
ise huvi murdekogumise vastu, seda
enam, et see on tasuline
Paul Saaliste
X kl
Raplas, 2.02.51.
Rapla Keskkool
Minu aadress: Rapla rajoon, Rapla Kooli tn 8.
P. S. Parem on kui saadate kirjad
aadressil: Rapla Keskkool, Rapla.
P. Saaliste.
AES-ile.
Siinjuures saadan andmed keelelise ülesanden nr 3 raames. Mõnede
sõnade kohta puuduvad andmed; neid kas kohalikus kõnekeeles ei esine
või esinevad hoopis erineval kujul. Osa andmeid on ainult ühelt keele-
sel juhul
juhilt, kuna teine haril. mainitud sõna ei tundnud. Rida sõnu on märgi-
tud ilma sisseütleva vormita; sel juhul väljendatakse nende sõnade
sisseütlev "sisse" abil (näit: lumelortsu sisse; rediste sisse, närude sisse,
närtse siise, lehtride sisse, jne)
Rein Zirk
3.02 51.
Kirepi p.ag. Elva rajoon
H. Ahven
Hiljuti omasin Teie kirja, mille üle
rõõmustasin väga, sest see andis mul-
le teateid mu argliku katse kohta murde
tekstide kogumisel, kui ka lootust Teiega
isiklikult kohtumiseks. Teiega kohtumine
oli juba minu ammuseks sooviks, et võiks
ühiselt arutada mõningaid üleskerkinud kü-
simusi murde kogumise ja märkimise üle
Mis puutub külastamise ajasse, siis oleks
minu suhtes vist sobivam selleks augusti
teine pool. Praegust võtan osa arheoloo-
gilistest väljakaevamistöödest Rõuge Linna-
mäel, mis kestavad vististi augusti keskpai-
gani või natuke üle. Igatahes oleks soovitav
Kui Te külastaksite mind enne Septembrit
Akateemilisele Emakeele Seltsile
Saadan selle vähese materjali, mille jõudsin koguda suures aja-
puuduses, sest oli kibe heina ja lõikus aeg. Minu proovitöö jääb
igatahes teiseks korraks. Kuid kas ma suudan seda murdematerjali
koguda, Teie nõutavas ulatuses.
Esiteks võtab see töö minult palju aega, kaasas käib sellega
muidugi harjumatus tööga, aga raskustega saan toime, kui
selleks antakse elamistingimisi ja soodustusi: (näiteks, töökohustustest
vabanemine j.n. e), muidugi tuleb küsida selle töö tasu. Soodustuste
puudumisel ei sa ma selle tööga pidevalt tegeleda, vaba aja puudusel
Aga tasu ja soodustuste põhjal võin pühendada kogu aja tööks
ning uuringuteks. Tööd takistab veel kirjutus materjali puudumine
vihikuid saavad ainult koolid talongide alusel. Palun kui on
võimalik saada vastav talong või luba, et ma saaksin osta mõned
vihikud. Sellega palun veel, kui olen Teile kasulik ja vajate minu
kaastööd, saata ka minule tõend või tunnistus, et töötan murde-
korrespondendi ridades.
Austusega Jaan
Tallinnas 2. III 1951. a.
sm. H. Ahven
Saadan sinjuures täidetuna küsimuslehe nr.4. Selles on
mõned problemaatilised kohad, näit. sõna kolhoosnik. Tundub
et tegelikult kaldutakse seda käänama teisiti, kui see on
määratud praegu ametlikult, nii siis enamasti kolhoosnikke,
mitte kolhoosnikuid. Kuna aga viimane vorm on ametlikult
juba üldiselt tarvitusel, siis on küsitav, kas maksab seda ümber
korraldada. Või teha lubatavaks mõlemad vornid? Sõna omni-
bus, omnibuse puhul on isiklikult mulje, et oleks loomu-
likum teatav ebareeglipärasus käänatuidel, nii et mitte omni-
bust, vaid omnibuset. On tehtud ka ettepanekuid omnibuse
asemel võtta tarvitusele rahvalik omnibuss, omnibussi
Tundub, et see vorm võiks jääda lubatavaks paralleelvormiks.
Palun kasutage saadetut niivõrd kui see on kasutatav.
Mis puutub murdeuurimuslikesse küsimustesse, siis tundub, et siin
olema murrakus? Kas harilikult
tihti tarvitatavatel sõnadel ka peab
märkima keelejuht? Kas sõnasede-
lil peab olema ka põhimuuted?
Kas küsitluskavale 2 ja 4 võib vas-
tata vihikulehel või peab tingi
mata olema sõnasedelil
Veesõidukite- ja kalastusalast
sõnavara meie pool on vähe
sest ei tegelda selle alaga.
Neid ma teile kirjutada ei
saa. Saadan teile avalduse ja
ühe sõnasedeli. Kas niimoodi tuleb
sõnasedel täita?
Eha Paigro
Kuldre 7-a Kooli 7. klas-
si õpilane
Akadeemiline Emakeele
Selts
Keelelise ülesande nr 3.-da teine
punkt jäi mul täitmata.
Ka murret uurides kaudse
küsitlemise teel ei leidnud
ma sõnade: smirgel või mirgel
tsistern või sistern; hämm või
hemm kasutamist murdes.
Punkt nr. 4; sõnapaari kärt-
sahais või kärsahäis ei leia mur-
des kasutamist. Kasutatakse
kärsehais (põhimuuted: karsehaisse,
kärsehaisu - mitmuses kärsehai-
sud, kärsehaisude, osastav kärse-
haisusid).
Punkt nr. 6. sõnapaäri kõbli-
ma või kõplama ei kasutata uuri-
tavas murdes. vaid kasutatakse
kõblama, põhimuuted (da -tege-
vusnimi kõblada, olevik-kõblan,
minevik - kõblasin, tud - kesksõ-
na kõblatud.
Sekretärile
-7. sept. 1951.a
Nr. 307.
Juuresolevaga saadan täide-
tult keelelise ülesande nr. 7.
Kuna Teie poolt saadetud
sõnasedelid saabusid liiga hilja
ei olnud materjali nendele enam
võimalik üle kanda, oma pealegi
algas uus õppeaasta
Edaspidi püüan täita ka
sõnasedelid.
Palun vabandades, et töö on
korratu - täitsin ta algul mustan-
dina, kuid aja puudusel ei ole
võimalik ümber kirjutada
PLehestik
P. Lehestik
Räpina rajoon
Radamaa rik
Esmalt suurim tänu liikmekaardi ja
Teie poolt saadetud materjali eest.
Juures olevalt saadan ära minu poolt
kogutud materjali. Võibolla leidub töös
puudusi kuna olen algaja.
Puudewad ka andmed mõningate sõnade
kohta, nagu mõru, manner. Neid sõnu
tarvitatakse vähe.
Pikema teema juurde ei saa praegu
asuda, kuna pole leidnud vastavat
inimest.
A. Valu
Rakveres, 27.07.51.a.
Selts.
Juuresolevalt saadan
keelelise ülesande nr. 3.
täitmiseks 111 sõnasedelit
Palun teatada selles kaas
töös esinenud puuduste
ja vigade kohta.
Kastnas, 22.I 1951.a.
Kohanimi?
neist kirjutada. Tööde juures saan kohanimede
ümber keerutama, samuti saan, õigem - püüan
koosviibimisi kirjeldades noodis kirja panna.
mida seal pillimehed mängisid. Tean, et neist
mõni pillilugu on tõesti igivana näit. „Kummi-
augu polka" j. t. ja kardan, et neid kuskil kirja
pandud pole kuid kas nad on pesueht eesti sünni-
tus, seda ma isiklikult muidugi ei tea. Kui noodis
midagi kirja panen, siis lasen kontrollimise mõttes
mõnda head muusikatundjat veel mängida, et kuu-
len, kas olen õieti teinud.
Haigestusin aasta alul grippi. Töö ei
soodustanud tervist ja selle tõttu haigestusin
pärast korduvalt. Sain rasked tagajärjed, endi-
ne haigus - südame laienemine raskenes ja m
Praegu on vajadus arstinoa alla minna, ootan
sellega veel, kuna kardan, et süda ehk veel nõrk.
Haiguse pärast võtsin töökohalt lahti nii olen
praegu ametlikult üksiktalupidaja (0,15 ha).
Tahaksin koontada praegu olemas olevat aega
nimetatud tööde läbiviimiseks. Tööd takistab
tõsiselt paberi puudus, ei saa osta ka mustalt
kirjutamiseks. Kuu aega tagasi tahtsin Viljandis
Tutvunud Teie juhi-
ja ettepanekuga, nõustun
astuma murdekorresponden
tide võrgu liikmeks.
Kahjuks pean ma
muutma oma elukohta
alates 1. sept. k.a ning see
tõttu.
pole praegu teada
kuivõrd suudan olla ka
sulik
Teie üritusele
Elukoha muutmisel
teatan Teile oma uue aad-
ressi
Varal 5. juunil 1951. a.
V.a sm. H. Ahven
Vastuseks Teie kirjale on mul au jägmist teatada.
Mind rõõmustab tõsiselt, et AES korraldab murde-
korrespondentidele nõupidamise - seminari. See on minu
arvates väga vajalik uritus, mis pakub minule kui ka
teistele korrespondentidele kindlasti palju õpetlikku
ja tulusat.
Minul isiklikult on võimalik osa võtta, sest
nõupidamisest küll. Mulle sobivad mõlemad ajad,
kuid siiski soovitaksin 29. aprilli, eriti just kauge-
mate korrespondentide huvides, kellel tuleb arvestada
teeoludega. Kuid teiseltpoolt on põllutööde hoog
29. aprillil märksa intensiivsem kui varemalt.
Võib-olla selt seisukohalt sobiks enam 22. aprill?
Nii et küsimust on kullaltki raske lähendada.
Minu arvates tuleks siin toimida enamuse osa-
võtjate ettepanekute alusel. Samuti nõupidamise
algus kell 11 on mulle vastuvõetav.
Muist ettepanekuist mainin allpool järgmisi:
1) Murdekorrespondentidele tuleks täpselt teatavaks
teha nõupidamise ruum või tuba, et ei
esineks asjatuid otsimisi, majapidi kolamisi.
2) Miks peaks nõupidamise kestvus olema 3-4 tundi?
Milleks piirata aega juba ette? Nõupidamine - seminar
Saadan siinjuures keelelise
ülesande nr. 7 alusel kogutud
keelelise materjali. Et kogusin
keelelist materjali esmakordselt
siis tingimata leidub selles
mõningaid puudusi. Ma palun
esinevatest puudustes mulle
teatada, kuna siis edaspidises
töös saan neist hoiduda.
" 22. juun. 1951.a
Lugesin Akadeemilise
Emakeele Seltsi toöst ajale-
hest ja olen nõus teid
abistama, niipalju kui
suudan. Et paremini ja
kasulikumalt töötada, sel
eeks oleks hea, kui tea
taksite, mida mul õie
ti tuleks teha.
Olen Võru Keskkooli X klas-
si lõpetaja ja töötan
praegu kolhoosis.
Mu aadress on:
Ülo Tootsen
Võru rjn. Rõuge k/n
kolhoos "Kommunist".
Vastat. 17 IV 54. nr 89
J. V. Stalini nim.
Antsla Rajoon
kolhoos
Luik, Helgi Jaani t.
sünd 1938.a. 26. juunil
elukoht J.V. Stalini-nim.
kolhoosis.
Kuldre k/n.
Tahan astuda Teile alluva Muuseumi
kirja saatjaks. Olen huvitatud
Teie uurimis töödest ja tahan
koguda oma kodukoha ümbruses
vastavaid andmeid. Palun saata
minule juhendeid, küsimusi selleks
tööks.
Kuldres 17/03.54.a
Austabalt:
Helgi Luik.
Meie kohalikus ajalehes avaldati
üleskutse, millega kutsuti üles kõiki
keelehuvilis kaasa aitama kirja keele-
küsimuste selgitamisele. Nagu üles
kutsest selgus, on Teil vaja keelehuvi
lise aadress, mille peale saadate
välja keelelise ülesande.
Käesolevaga soovin kaasa
aidata õigekeelsus küsimuste lahenda
misele. Lisan oma aadressi:
Edgar Jaanilill, Pärnu Jaagupi. al.
Pärnu-Jaagupi rajoon. Postkast 49.
Teie lahket vastutulekut ootama jäädes,
austusega. Jodleee
P.-Jaagupis, 12 juunil 1951. a.
13. jaan. 1951.a.
Palal 10. jaan. 51.
Nr. 30.
AES vastutavale sekretärile- Heino Ahven'ile.
Kõigepealt soovin Teile (kui ma sellega juba hilinenud
ei ole) head ja tegevusrohket uut aastat.
Nüüd aga palun jällegi vabandada minu hilinemist
materjali ära saatmisega. Pean ütlema, et hilinemise põhjustas
just kõigepealt ajapuudus, kuid küllap siin ka oma osa
mängis neetud hoolimatus. Kuid nüüd ma saatsin siis
tusaga kolmanda keelelise ülesande raames osa materjali
teile. Tusk pesitseb minus just seepärast, et ma pole
ise oma tööga rahul. Ma pean ennast ikka jälle võrd-
lema varblasega (või harakaga), kes tõmbas noka lahti,
kuid saba jäi kinni, tõmbas saba lahti aga nokk jäi
jällegi kinni jne. Nii ka mina, mõnes osas ehk taipan
veidi rohkem, kuid teises "soperdan" veelgi hullemini.
Nüüd ma segasin siis just sedelitele kandmisega.
märkisin ühele sedelile sõna paralleelvormid ning ka
topelt keelejuhid. Noh siin ma lähtusin ka algul oma
teada "arukast" mõttest, et kui vormid ühtivad, miks
siis neid kahele sedelile kanda, kuid nii siiski vist
oleks pidanud olema. Siis ei tea ma veel kuidas nende
pöördsõnadega on; kogumistöö juhendajas näutakse verbi
kohta peavorme, kogumise juhistes aga pöördeid (ma õpin,
sa õpid jne). Mina andsin peavormid. Vigu on töös kind-
lasti väga palju mujalgi; vilumust on ikka liig vähe, igal
sammul aina takerdu. Kui Teie oleksite lähemal, ma
5. IX 51.
Parim tervitus!
Saadan Teile 33 sõna
sedelit täidetult tagasi.
Tõsi mõned pole täiesti
täidetud, kuidas siiski ma
ka püüdsin nende kohta
andmeid hankida, siiski
ei saanud. Eriti on palju
tühje kohti seal, kuhu on
tarvis kujutada sõna
tähendus.
Mõne sedeli ma rikku-
sin ära ja nüüd pa
lun saatke mulle veel
juurde sõnasedeleid, kuna
muidu tuleb mul neist
puudus.
Lisa: 33. sõnasedelit.
E. Paide
19.01.54.
Va. sm. H. Ahven.
Teile paar sõna minu tegevusest.
Kohanimede ümberkirjutamist sedelitele
ma ei suuda nii pea teha - silmad
on ikka üle koormatud kolhoosi tööde-
ga. Dets. lõpul saatsingi ära eeltöö
loomanimede kohta. Kui kohanimed
ka samasugusel kujul võin saata,
siis jõuaksid nad küll rutemini ko-
hale. Ei tahaks hädaldada, aga kae-
ban siiski, et mul on päris piinlik
nende santide silmade pärast.
Lisan mõned sedelid vahepääl
kuuldud-meenunud vene laensõnadega.
Teile ja kogu Emakeele Seltsile
hääd uut aastat soovides
Vastusega hilinesin pisut ka seetõttu
et tahtsin kirjaga ühes saata mõnin-
gaid sõnasedeleid külade ja taude ni-
medega Rõuge külanõukogu piirkonnast
Muidugi on siin veel küllluses kohani-
mesid nagu järvede, jõgede, muistendi
tega seoses olevate kohtade nimetused jne.
nagu näiteks: "Evarist, "Katri võrrõng",
"Inimise lohk" j.t. Kui ka veel mõnin-
gad talunimed mille kohta pole mul
täielikke andmeid. Kuid kui vähegi ae-
ga jätkub, siis püüan ikka ka selle
tööga suve jooksul valmis saada.
Teie külaskäiku ootama jäädes tüilasläiku ootama padis
Rõuges 30. VII. 53
Akadeemiline Emakeele Selt
"26. juun. 1951a
Nr. 200.
V.a. A.E.S.
Palun saatke mulle edaspidi
kui veel tööd saadate, ka sõna-
sedeleid. Avaldan nõusolekut iga
suguste keeleliste ülesannete vasta-
miseks. Kuna praegult pole mul
sõnasedeleid, saadan kogutud
andmed ära tollel-samal lehel.
Kui saan sõnasedeleid, võin ka uuesti
ümber kirjutada ja muidugi põhja-
likumalt.
Ehk vaatate järele, võibolla on
mu eelmiste tööde eest saada honorari!
Saaliste
Raplas, 24.06.51.a.
Adaveres, 27. aug. 1951.a.
Lugupeetud AES!
Saanud teada Teie uuest keelelise materjali kogu-
misest teosesse "Morfoloogilised paralleelvormid murdes"
mille ülesandeks on saada materjali aktuaalsete keeleküsi-
muste selgitamiseks, avaldan soovi osa võtta sellest keele-
lisest üritusest. Palun mulle välja saata ukskõik mil-
line keeleline ülesanne, mille kohta saadaksin AES-ile
andmeid.
Austusega Zukovits, Aleksei, 16. a. vana,
Aadress: Põltsamaa rajoon, Adavere s.-ag.
kolhoos "Ühine jõud".
Akadeemitine Emakeele Selts
-5. märt 1951.a.
Nr. 98.
Akadeemilisele Emakeele Seltsile.
Riia tn. 60. Tartu
Vastuseks Teie kirjale 22. veebruarilt 1951.a. tea-
tan, et olen hea meelega nõus hakkama koguma
murdematerjali, niihästi kui seda lubab ajanappus.
Teie kirjas tähendatud keeleline ülesanne nr. 3 ei
ole kirjale juurde lisatud.
Sadalas
1. märtsil 1951.a.
P. Tammepuu.
Nõmmel, 12. sept. 1952.a.