Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
koik kodanikud ühte wiisi Eesti Wabariigis
Kaitset leiawad, mille heaks ka meie kui
tema sõjawäes teenijad jõudu mööda
Kaasa toitanud oleme
Tallinnas 9 okt. 1919.
kommetee esimehe kohuste täitjaks sain va-
litud, ja siis nende ameti kohuste täitmiste pä-
rast sattusime meie mõlemad s. o. mina ja Tutten
bal valla rahwa või kuida ütelda, taluperemees-
wiha
te alla ja saime siis vallaperemeeste vale kaeb-
tuste põhjal kelle ees otsas seisid Aadu Teemant
Aleksander Starkopp Raudsepp. Käärik ja Teemant
endid walla esitajateks nimetades kui Okupaatsioo-
ni võimud Baltimaale sissetulid. Weebr. kuu sees
1918 aastal areteeritud, istusime Wääna Peetri
vangi laagris, kuni 1 Septembrini 1918 a. mina
sain siis vabastud, aga Tuttenbaal saadeti Wil-
na vangide laagrisse.
Selle aja jooksul mis meie kinni
istusime Sakste tulekust kuni Eesti valitsuse
hakatuseni ei antud meie perekondadele vallast
mitte trekki järele saadavaid toidu aineid
välja vaid toitluse kometee ametnikud ise-
äranis üks nõnda nimetud Raudsepp ja teine
Priidik Tammer karjunud meie perekondade kohta:
"Nälg pidada meie perekonnad Kohilast välja
ajama"- ja peale seda on weel Priidik Tammer
kellede une varguses meid süidistakse iga kord
kui tema minu majast mööda läinud, minu maja
ümber olevast ajast mööda minnes laudu maha
kiskunud, ja siis just selle sammu viha pärast
kui meie Tutenbaaliga lahti saime panime meie
kätte tasumise vihas selle kuri töö toime, mina
põleks seda küll teinud aga Tuttenbaal käis
minule peale, ja mina olen Tuhtenbaali ohver.
Vabadussõja invaliidide
KOONDUS
Saadud 11. dets. 1934a.
Lauajuhend No 2919
10 dets. 1934 a
No 1307
TARTUS
Lille 1
Kõrgestiaustatud
härra Riigivanemale
Vabadussõja Invaliidide Koondusel, Tartus
on saanud traditsiooniks igal aastal Tartus
korraldada ühine jõulupuu Vabadussõja
Invaliidide Koonduse liikmeile. Nimetatud
jõulupuul jagatakse Koonduse liikmeile
mitmesuguseid kingitusi, mis saadakse
mitmesuguseilt lahkeilt annetajailt.
Härra Riigivanem on iga aasta selleks anne-
tanud Tema käsutada olevaist summadest
teatava summa, mis on kõikunud 75-100 kr.
Julgeme ka käesolevaga pöörduda Teie
poole härra Riigivanem, et annetaksite
Vabadussõja Invaliidide Koonduse jõulupuu
hääks jõulupuu korraldamiseks toetisena
100 krooni
Teie lahke vastutuleku eest juba ette
tänades.
K. Lõhmus
Esimees:
Bernhard Kullak
Väga austatav härra peaminister, Teile on kindlasti
teada, nüüd pärast minu kandidatuuri läbikukkumist,
need tõelised argumendid, millega mind kõikjal välja
tülitatakse ja mull n.ü. revolver pihku surutakse.
Ma ei palu Teilt, et teie mind pühendaksite sellesse
riigisaladusse, ent ma palun siiski, et Teie mulle
mõista annaksite, kas ei oleks mul õige aeg oma patri-
otism unustada, Eestist lahkuda ja siirduda praegu
väga võõrastevastuvõtlikusse Saksamaale, kus mina, osates
saksa, prantsuse ja vene keelt sama hästi kui eesti keelt,
kindlasti leian koha ja uue elualuse - väljaspool
intriigi ja leivakadetust. Sest surra ma siiski veel ei
taha, ja teisest küljest: ei kohuta ükski surm meid,
mind ja mu naist, kes me juba aastaid päevast päeva
ohme harjunud surmale täie tõsidusega näkk vaata-
Ma vajan seda mõistaandmist, ja ma vajan
siis ka seda viimast abi - kultuurkapitalilt minule
kuuluvate vekslite rahakstegemisel, et jäävalt lah-
kuda kodumaalt ja tööväljalt, mis kunagi /a.1915/
nii lootusrikkalt algas Noor-Eesti "Vabas Sõnas" ja "Eesti
kirjanduses." Naguni üks elu on purunenud asjata.
Herbert Haljaspõld.
Auulik Hera Riigihoidja tulen oma palvega
Kas hera Riigihojdja hannaks mulle 20 aasta
iubeli päevaks armu et saaksin loa harjumaal
elamiseks olen 49 aastad vana olen nasterahvas
ja kanatan iooksva haiguse raskel kuiul mind on
riigi viina müümise pärast poletsei Terektori otsusega
harju maal elamis luba ära keelatud kunni sõjaseatuse
kestvuseni sellest möödub 3 aprilli sa iuba 2 aastad
olen ainult 3 kord karistud satusin endi vala
konstabli viha alla ja nüüd tasus mulle rängasti
müüja aga minul määras ränga karistuse need 2 müüvad
praegu ega tehta nendel mingid märkust olen last
mitu palvekirja teha küll arsti tunistustega aga
kõik on iäetud taga iärjeta omal ülespidamise raha
olen veikste asiadega nagu nööbid sukad ja tasku rätikuid
needgi kopkad otsa lõpend nüüd ei ole mul muud
ootata kui surma kunas mull puudub võersil külades
sugulased minu omad elavad tallinnas ia sell
ümbruskonas osald vendi õdesi on linnas osald maal
kui olen võersil haige ei ole mul ühtgi inimhinge
a kes anaks mulle üks sent raha ehk tükike leiba
oleksin old tänulik kui mulle oleks määratud paar
aastad välja harjumaald s siis oleks mull veelgi
lootust pääseda harjumaale olen küll palve kirja last
tähentada et olen nüüd kõigist viina müümistist
loobund ehk antakse andeks aga kõik olid asjata
Jumal annab ka meie pattud andeks et nad kül veri
punased on ia mina olen kolm kord karistud
minule ei ole kül neid anteks antud et kül olen palund
olen ka eesti vabariigi kodanik ja olen kõik
maksud mis riik on mo peale pand ara tasunud
nüüd pööran oma lootuse ja palve Hera Riigihoitja
poole Riigihoitja hera on meie pea kelle käest
meie kohus on paluda armu minul on kolm venda
ia kõik on naad Eesti sõjast osa võt ja mina olin
neile i sooja riite järle viia, et saime endale vaba Eeesti
aga nüüd on v mull vana easees niisugune raske
karistus mis otsustab mulle meele ära heitlikuks
nüüd on mull viimne lootus ja palve hera Riigihoitjale
Amalie Kärner.
Atresi pane oma vena korteri peale tema saatab
mule edasi Järvamaale
vena atres Katusepapi tänav No 13 k 10
H. Kärner.
Järvamaa atres on
Jäneda Jaam Pirsu küla
Mikku talu
Härra Riigivanemale.
Soovime Teile, Härra
Riigivanem, uueks algavaks
20. Eesti iseseisvusaastaks õnne,
palju jõudu ja tervist meie
kalli kodumaa ja Riigi
ülesehitamise ning rahu kindlus-
tamise töös!
Oleme jõudnud Eesti iseseisvuse
19. aastapäevani; tunneme suurt
rõõmu selle suurpäeva pühitsemisel
ja teame, et Teie suure ja väsimatu
töö viljana oleme võinud rahus
töötada vabas Eestis kuni 19. iseseisvus-
aastapäevani.
Ilus on elada meil oma kallil
kodumaal, kui Teie, Härra Riigivanem,
juhite meie Riigi laeva saatust.
Omedo algkooli lastevanemad, hoole-
kogu, õppenõukogu, kodutütarde ja noorkotkaste
rühm ja koolijuhataja.
A. Martensoo
Ranna v. Omedo algkooli juhataja.
Omedos,
22. veebruaril 1937.a.
Saadud 14 apr. 1937 a.
Lauajuhend No 239
Kõrgest austatud Hrra Riigi vanem Konstantiniin Päts
August Tamm. Tartu maakonnas
Kongota vallas Kapsta moisas
parti adress.) Kuppu. p. k. Kapsta mõis. Elva
Siin juures
palun kõrgest austatud Herra Riigi Vanemat
minul August Tammel on 9sa liigmeline perekonnd
ise olen 32 aastad vana, abikaasa Alma 34 a vana ja
siis 7se alla healist last naine ei saa suure perekonna
veikeste laste tõttu teenida, ja üksinda on küll väga
raske nii suurt pere kannda jäda olen hinanud teie kõrgit
Teenid ja teie poolt soovisid ja ettepanekid mis olete
teinud Eesti riigi rahvale, et hoidke hällid täis, nii olengi
kõikidi täitnud teie ja riigi valitsuse soovid, kuid nüüd
on küll raske perekonnda toida kuskiltki pole sia maani
abi saanud, mida küll vaest etespidi pean hakama paluma
hoolekandest. Kuid nüüd on minul Teie vastu palve
palun lahkelt vastu võtta minu soovid, sest nimet palun
Teid Herra Riigivanemad ennda pojale Eldur'ile
Risti isaks sündis 10 jaanuaril 1937 a. ja on praeku ristimatta
siis palun et vastakside minu palvele jaadavalt ja lupakside
et võiksin lasta Teid herra liigivanemad, keriku kirjadese
sisse lasta kannda Ristiisana, kirjutan perekonna-
tunnistusest perekonna suuruse ja vanaduse mis vastap sõna
sõnalt tõele, Väljate Rannu valla perekonnaregistrist. lehe. k 235 N. 7-le.
Tamm August 18 mail 1904 aastal Valgutas perekonna Isa.
Tamm Alma sündinud 17. jaanuaril 1903 a. Ropka vallas
lapset 1ne Arnold sündinud 3 nov. 1924
2ne Tüdar Armilda, sündinud 21 juul 1927 a.
3ne - Tüdar Vilma sündini 21 jaanuar 1930 a.
4 pg. Meinhard sündin 5 okt 1931 a.
5 T.r Lehti -"- 1 apr. 1933 a.
6 pg. Olev - " - 27 augus 1934 a.
7 pg. Eldur -"- 10 jaan 1937 a.
Tartum. Kongota vallas Kapsta mõisas A Tamm
8 aprillil 1937 a.
Väega armsaks saanud klli riigi isale ja
auulise kõrge Härra riigi vanemale
südamest õnnistust alati paludes.
Siit saadik Jumal heldeste eid alati on saatnud
Siit saadik oma järel ka Ta armu silmad saatnud
Siit saadik ta on talutand Kätt pidi ja ka rõõmustand
Siit saadik ta on aitnud
Weel edaspidi anna ka Sa Jumal kaitsja abi
Ja igas paigas awita Jeesuse werre läbi
Oh aita kõige elu sees ka siis kui peame surema
Truu Jumal oma abi.
Minu kehwa terwise pärast on see weike soow
küll hilinenud, palun wäega andeks anda
et olen julgemalt seda soowi weel awaltata
Alati tänu südames tundes et meil nii
kallis riigi isa on, kõige auustusega
wähem riigi alam kodanik. Ida Feldberg.
Tartus. Tallina t. N 7-10.
Valitsuse poole et mulle saaks koht antud, millest vaba-
nesin koosseisude kitsenduse tagajärjel 1 juulil 1931 a.
Et minu nooruse aeg läks mööda elukutseliseks ohvit-
seriks ettevalmistamiseks, siis loodan, et lugupeetud
Vabariigi Valitsus minu tõelisest palvest suudab aru
saada ja minule anda õpitud ametikoht
Praegu teenib palju ohvitsere, kes on karistatud
ja pärast jälle amnesteeritud Vabariigi Valitsuse poolt
miks ei anta minul wõimalus oma ametile vastavas
kohas teenida, kui olen täiesti karistamata.
Kui Vabariigi Valitsusel ei ole wõimalus pikema
aja sees ohvitseri kohta anda, siis palun võimaldada
mulle pika laenu panga kauda pikema ajalist oda-
va protsendilist laenu saada 6000 krooni rehepeksu
karnituuri ostmiseks; sest masin jääb panka wõla
katteks, seni kui wõlg tasutud
On paljudel wõlga kustutatud, kuid ma
palun, et lugupeetud Vabariigi Valitsus minule
vastu tuleb minu elu algamiseks ja korraldamiseks
Käesolevaga palun, et Väga lugu peetud
Vabariigi Valitsus oma reaalse seisukoha wõtab
mitte ainult vastav minister.
10 dets. 1935 a.
palub Joh. Liiw
res. noorem. leitn.
pangu poiad tütret tööle.
argu asiata raisogu raha
elagu maal oma põllu tööl.
kelele pole põltu, teeniwat
leiba teisel teel elagu linnas
teesele mitte jala töid. ühele
nii pailu et ei jõua ära tehia,
töölistele antakse ütlemata
vilets toid lühike puhkus
rasge töö. selle pärast ei
taheta tehia nente tööid.
antku korralik puhkus ja söög
palg siis on töölisi ka küll.
palun aitage väikse
palgaliste pere riigi- või
waba palgalisi. nente elu
Ev. Vennaste koguduse peakoosolek, uue palvemaja
ehitamisele asuda. Uue palvemaja ehitusega alati
2. mail s.a., ja see sai võimalikuks selle kaudu, et
koguduse päralt oleva krundi osa Kentmanni tänava
poolses küljes ära müüdi.
Uus palvemaja läheb maksma Kr. 55000 - krundi
müügist ja korjandustest saadi Kr 35000.-; missuguse raha-
ga maja ehitati katuse alla. Seni puudub Kr. 20000.-
Sellepärast pöördub Ev. Vennaste kogudus
Teie Ekstsellentsi poole südamliku palvega, lahkelt,
toetada Ev. Vennaste koguduse palvemaja ehitamist.
Lootes, et koguduse palve leiab Teie Ekstsel-
lentsi lahket tähelepanu, jääme
Ev. Vennaste koguduse Eestseisus:
Wanem wend. J. Wassart
Kirjatoimetaja M. Tarkmeel
03. 09. 34.
Laekur A. Suur
Juhatus ei arwestanud ja müis minu talu ära;
kuna minu teada on mitmele põllupidajale wõemalus
antud % tasuda kuude wiisil ja nõnda kergentusi
tehtud. -
Ilisse talu kohta on meie perekond pidanud juba
mittu põlwe ja mina olen siin 50 aastad seda talu
pidanud, alati on mull koha põllud kui ka hooned
korras olnud, mille kohta wõin palju tõentusi an-
da. Nüid oleme mõlenad oma naesega wanad ini-
mesed, warantuse on oksjoni haamer kõik hä-
witanud. Kuhu piame minema koha päält, kus
on ohwertatud noorus, terwis, jõud ja warantus.
Küll on raske seisukord, kui enam ei sa seemet
mulla pääle wisata kuhu seda 50 aastad oled tei-
nud ja põllupidamine elukutusseks on olnud.
Pojal on wäike asuniku talu, kus ka oma hä-
tad ja wõlad pääl lasuwad, minna ei ole kuhu-
kile! - Sellepärast palun Herra Riigiwanemat
mulle teatust ja nõu anda, kust oleks wõemalik
saada pikaajalist odawa % laenu, et wõiksin
oma talu tagasi osta selle hinna eest, mis
oksjoni müigil makstud, sest sääduse järele
on wõemalik ühe aasta jooksul tagasi osta.
Sest minu talu on hainult hoonete hinna eest ära
müitud, aga 175 Riia wakkamaad krunt on ilma
kaasa läinud.
Kindlas lootuses, et minu palwe herra Riigiwane-
ma poolt tähele panu leiab ja mull wõemalus
awaneb oma talu tagasi osta, et wõiksin siin
surmani elada.
Teie alandlik paluja Pedo Oskar.
22 Aprillil 1932 a.
Riigwanemal ei ole võimalust
sarnast summat anda, mis palujal tarvis
on, mispärast palve tagajärjeta jätta.
J. Teemant
19 22/IV 32
Rgw
Härra Riigisekretärile.
Kod. Felix, Johannese p.
Sion'i, eluk. Tallinnas
S. Söörensi tn. 5 - 8
Saades kuulda, et lähemal ajal wabaneb Riigi-
kantselei uksehoidja koht, on mul au pöörduda Teie
poole palwega usaldada see koht mulle.
Olen sündinud 26. mail 1909. a., keskkooli hari-
dusega, sõjakooli suurtükiwäe aspirantide kursuse lõpe-
tanud reserw-lipnikuna. Et mul isa möödunud aastal
suri ja praegu mina ainukene perekonna ülewalpidaja
peaksin olema, teeb nende kohuste täitmine mulle prae-
gusel ajal muret. Vaatamata hoolsale otsimisele mul ei
ole läinud korda leida mingisugust tööd, millega teeni-
da niipalju, et oma oma ja wiimast aastat kooliskäi-
wat wenda ülewalpidada.
Kaitsewäest wabanedes töötasin ehitustöödel E. K. A.
maja juures. Nende lõppedes olin kuni käesolewa kuu
keskpäewadeni raudteel Türi ja Rapla jaamades ajuti-
selt tööl roopaseadja kohustetäitjana Nüüd aga mil
puhkused kõigil möödas, ei wajatud ka sel alal
enam minu tööjõudu.
vastutulekut
Kõige austusega F. Sion.
RiIGIKANTSELEI.
Saadud "12." aug. 1940 a.
Lauajuhend Nr. 69- P.
Jaan Alide p. Ollino
Abja-Paluoja, Pärnu t. 35
palve!
Pööran käesolevaga Teie poole, lugupeetud Wabariigi Walitsus,
ja loodan et teete otsuse oma südametunnistuse järele, jättes
kõik selle mis oli minevikus ja oli halb tahaplaanile. Kui
käesoleval aastal veebruaris esitasin Pätsu valitsusele sama sisuga
palve, vastati mulle lihtsalt et raha ei ole, kuna samal
ajal need kel seda sugugi vaja ei olnud, said laenu
tuhendetesse kroonidesse küünivais summades, mis pärast
muidugi korstnasse kirjutati. Kui olukord muutus ja wana
mina, et mindgi hakatakse nüüd kohtlema inimesena, ja
kuna olen vaadanud riigivalitsusele, kui oma seaduslikule
isale, siis uskusin ja lootsin siiralt, et minu isa ka
aitab mind ja annab mulle võimaluse astuda uuesti
ühiskonda ausa kodanikuna, unustades selle mis oli
must ja häbistas minevikus. Esitasin siis k.a. juulikuu
algpäevadel palve, 300 kr. suuruse laenu saamiseks. Kuna
olin siis väga raskes seisukorras, senti raha pole olnud
ja tööd ka kohe ei saanud, siis oli üsna loomulik, et
andsin oma palve sisse kiireiseloomulisena. Nüüd, augusti
kuu alul teatas mulle sotsjaalministeeriumi Tervishoiu ja
hoolekandetalitus, et lugupeetud kodanik ministriabi on
otsustanud minu palve jätta tagajärjeta. Sain väga
otsuse. Tahtsin Sotsiaalministrile Abja vallavalitsuse kaudu
esitada ka tunnistust oma tööskuse kohta, kirjutasin
vastava palve Laitse parandusasutise direktori nimele,
kuid see kõrge härra ei suvatsenud mulle üldse
parema jala reie luu puruks, mille taga
jäi.
Ülemal tahendatud pohjustel, tähele
pannes, et minu poeg Jaan haiguse
pärast mobilisatsioni käsku täita ei
wõinud, et sõjawae Ringkonna kohus
tõendusi minu poja haiguse üle tähele
ei pannud ja temale liiga walju
karistuse maaras, on mul auu Eesti
vabariigi valitsust alandlikult paluda:
minu poega Jaan Mihkli p. Kalmust,
keda juba kaks kuud Pääskula wangide
laagris kinni peetakse, armuandmise
teel wangist wabastada.
Velisel 27 detsemb. 1920 a.
Alandlik paluja M Kalmus
kätte saadi, kohe tapeti!
Et just Juuda mehed meie
põgenejatele peawarju ja
abi antsiwad, et nad elama
jäid ja et praegu Eesti
Vabariigi loomisetööd ja
valitsemist, kui ka mujal
kutse alal rahuliste ja ter-
welt võiwad elada...
Kui nüüd Juuda
mehed ühe õnnetu rahwa
sõja põgenejaid wastu on
wõtnud, siis tegid nemad
Jumala käsu järgi ja
Eesti Vabariigi kodanik
ütleb Tere tulemast ja
on valmis pohlamaa
alamatele pelgupaika
ja varju andma senni
kunni sääl maal
on tõesti rasge tõesti viletsas
väelistele panti 30 kr. kuus jure
palga peale selle pesu varustusi
töö kohtatelt tuakse linna. miks
mitte siis teistele ei panda palga
jure, teiste riigi teeniatele. Kas
nemat ei teeni riigi. ja kas neid
ei kutsuta Isamaat kaitsema
kui vaia on. ja kas nemat ei
ole juba seda teinud ja nüid
elu ülespitamest peawat saama
nii wiletsaste ülespitamest. antke
ka naisele abi. vanemale
abielu paarile, kas nemat
ei ole ühiselt elanut töödanut
riigile. 85 krooni eest ei saa enam
kuitagi elada. riie on seliast
otsas jalat paliat osta enam
kuitagi ei jõua. välis maali-
set ka juba imestawat
Väga austatav härra professor Jüri Uluots,
Vabariigi peaminister ,
See on minu kui inimese inimlik kiri teile kui inimesele.
Minu kirjade põhjal 7. novembrist ja 30. Detsembrist
m. a. Teie nähtavasti olete püüdnud kosta minu eest paar
head sõna, sest teisiti ei saa ma seletada nüüd - muidugi
vastupidiselt teie headele soovidele - minu vastu alanud
viimset halastamatut võitlust. Täna nimelt ütles mulle
The Baltic Times'i peatoimetaja härra N. Pihlakas, et
välismiristeeriumi dir. A. Tattari büroosse on tulnud kor-
raldus minu täitsa erapooletuid ja asjalikku artikleid
kinni pidada kontrollimise ettekääntel, ja härra N. Pih-
laka enese jutust paistis läbi, et siin välisministeeriumi
poolt ei taheta näha minu avalikku esinemist. Mis see
tähendab minu elubüdžetis, seda ei tarvitse ma vist kir-
jeldada. Mingi vana ja põhjendamata vimm välismi-
nisteriumis võtab minult ilma iga inimliku halastus-
seta viimse leivapalukese, ja nii tulingi ma täna koju
ilma loodetud nädalarahata.
Väga austatav härra professor, Teie rääkisite oma
viimases kõnes sellest, kuidas eesti rahvas üheskoos peab
sammuma üle purde, kaasmaalast, kes ähvardab kukkuda
kuristikku, hoidma ja jälle jalule aitama. See ei tõesti
piltlik ja õiglasest südamest tulnud, nagu alati Teie kõ-
nedes. Kui meie aga vaatleme minu situatsiooni üldse
293 p
sõjaväe tervishoiuvalitsuse vastuse põhjal
teenistuse-kohta ei saanud, on minul siiski
tänulik tunne ja veendumus, et Teie, austa-
tud härra Riigihoidja, oma riigi kodanikke
igati püüate aidata.
Selles usus julgengi Teile oma palve
esitada ja loota vastuvõttu, isamaa esimise
kodaniku poolt.
Austavalt Aleksander Meriste.
L. Koidula t. 26 - 8
ii/III 1938 a.
osas, siis kui sakslane
ja venelane meid maha
tahtsiwad murda.
Sellepärast antke
warjupaika Jumala
Teiste lastele, kellel on
raske katsumise tund,
et ka meie tulewikus
Julgusega võime Kõige-
Vägevama armu peale
loota Tema Sõna järgi,
Kõigewägewam
Jumal Isa ja Issand
Kristus, kuningate
kuningas antku teile
Tarkust, väge ja kaitset
Tema Tahtmise Täitmi-
Kuremäel
6. okt 1939.
A. Alew
16 XII 1920 a. No 9269.
Vabariigi Asutawa kogu
Kodaniku Jüri Tõnise p.
Looringi, elutseb Lääne
maakonnas, Velise vallas,
Kõige alandlikum palwe.
Sõjawäe Ringkonna kohtu otsusega 15 detsemb-
rist s.a. olen mina mobilisatsioni käsu
täitmata jätmata eest kaheksaks kuuks
türmi mõistetud, missugust otsust mina
õigeks ei saa tunnistada järgmistel põh-
justel:
Sõjawäe Ringkonna kohus ei pannud otsuse
tegemise juures tähele asjaolu, et mina
juba Vene sõjast saadik parandamata
tiisikuse haiguse all kannatan, mille
tagajärjel aastate wiisi woodis lamanud
olen. Ka lamasin ma jaanuari kuul-
1919 a woodis, kui minu aasta mehed
Sunduslise mobilisatsioni järele Lääne
maakonna rahwawae kommisjoni ilmusid,
mida terwe valla rahwas, kui ka
vallawanem Seerik ja kaitse Liidu
Saadud "2" juuli 1937 a.
Lauajuhend Nr. 1173.
Hra. Riigivanem.
Abielupaar:
Karl ja Erinje Bötker'id
Järvamaal
Albu vallas
Ageri külas
Oleme 6-e lapse vanemad kellest 4 poega 2 tütart.
Meile perekonda tuli üks uus kodanik juurde, see on meil
6-es juure tulija, sellepärast on meil raske endi ligidalt sõbrade
hulgest vaderid leida. Siis on meil julgus ja au Teid paluda. Hra.
Riigivanem endi tütrele vaderiks paluda. Ristimine toimbuks Jaanipäeval 24.
Juunil Järva-Madise kirikus, millest palume teid osa võtta. Oleme
ja vilets, ning vihmase ilmaga oleme suunitud endi lapsed välja
Viima elumajäst välja tooma kartes, et kokku variseb.
Austusega:
16. VI -37.
Karl ja Emuje Bötker'id.
Kuid sealt oldi nii lahkel arwamisel et
et kui on jõudud teha "mürtsu" siis, peab
jõudma ka kanda karistust. Kuid me oleme
igaüks oma rasket risti kandma, Kuid tahame
nõus
seda siisgi kanda tasa ja järjekindlalt
Kuid niisuguse raskest seisu korrast on öhel kehwal
töölise raske üle saada, kui mina praegust
lähen wanglase wabanen alles poolest Juuni kuud
Ja mis hakab siis üks waene maa tööline enam
peale, taludel on juba sulased tellidud ning
waene, wang, peab kui eksind lind ilma
leiwata kogu aasta ringi rändama.
Sellepärast Hra Riigihoidja palun Teilt ehk
on Teil pehmem süda ning see wõim.
ja annakside mulle see paar-
Saadud "4." V 1937 a.
Lauajuhend nr. 61.
Härra Riigivanem.
E. V. R. Kodanik
Aleksander Jaagu p. Põder
eluk. Imanta tn. 32 - 5
Palun Teilt alandlikult,
Teie lahket nõusolekut minul
isiklikult Teiega kokkusaamist,
väga tähtsa asja pärast.
Missugusd tahan ainult
Teile isiklikult avaldata
Kõrgesti austatud härra Riigivanem.
Lootma jäädes, Teie K. A. lahkusele
minu palve suhtes.
Kõige suurima lugupidamisega;
APõder
23. 4. 37.
Eesti wabariigi walitsusele
Tallinna Eeluurimise
Tallinna eeluurimise vangi
8 Aprillil 1921.
majas Wene tän. No 25 vahi
4576
all oleva Jaan Aadu p. Käärd-
t'i
Palve!
Eesti vabariigi kohtu palati otsuse
järele 7 Märtsist käes oleval aastal olen iseära-
liste ja kodanliste õiguste kaotamistega 2 1/2
aastad vangiroodu mõistetud, süidistusega
6 ane varguses Kohila valdas Rebase talus 20
Okt. 1918 aastal okupatsiooni valitsuse aeg, mille
kogu summa väärtus sell ajal 240 rubla peale oli
määratud. Mainitud kuri tegu on korda saa-
detud kätte tasumise vihas ühes teise süi-
aluse Hans Tuttenbaali kaastegevusel ja
ka nõuannetel järgmistel põhjustel:
Mina ja niisammu ka Hans
Tuttenbaal olime enamlaste valitsuse aeg
Kohi valla nõukogu liikmeteks valitud
kus juures mina ka nõukogu täidesaatva
Saadud 27 juulil 1928 a.
Lauajuhend No 1267
Eesti Vabariigi Riigivanemale.
Nagu teada põles 1926 a. Vigala seltside maja
ühes teiste alevi hoonetega maha. Et tulekahju
läbi ka muu seltside varandus ära hävines, siis
jäi vähe võimalust seltside maja uuesti ülesehi-
tamiseks omal jõul. Sellepärast pööras seltside
majakomisjon palvega tolleaegse hr. Riigivanema
poole abisaamiseks. Hr. Riigivanem määras 1000 kr.
laenu ilma protsendita. Nüüd on seltsidemaja nii kau-
gel valmis, et 5 aug. s.a. õnnistamist ette võtta võib.
Vigala seltside maja komisjon avaldab sügavat tänu
hr. Riigivanemale laenu määramise eest. Ühtlasi
palub Vigala seltside majakomisjon aupaklikult
hr. Riigivanemat uue maja õnnistamist 5 aug. s.a.
kell 4 p.l. oma osavõtuga austada.
Vigalas, 25 juulil 1928.
Vigala seltside maja komisjoni esimehe eest: J. Rokk
Saadud "17" aprillil 1934
Lauajuhend No 304
Kõrgesti austatud härra riigvanem
Martin Taras'e, ajut.
elukoht Tallinnas Paldiski
m. 38a. k. 6.
Käesolevaga on mul au härra riigivanema
poole pöörata järgmise palvega. Nimelt mul on kindel
kavatsus end laulu alal täiendama minna Itaaliasse
kuueks kuuks ning esialgsete kokkuvõttete järele läheks
see õppereis ühes sõidu-elamis ja õpperahaga maksma
kokku 1500 kr.
Et mul enesel mingisugused väljavaateid selle
summa saamiseks erateel pole, siis pööran härra
riigivanem Teie poole palvega ehk leidub Teil võimalus
nõu ja abiga seda summat mulle võimaldada.
Omaltpoolt katsun kõik abinõud tarvitusele võtta,
et see raha mis mulle edasiõppimiseks võimaldaksite
saan teisiti ära tasuma.
Lootma jäädes, et minu palve Teie tähelepanu väärib,
Tallinn, 14.4.34.
saate teie selles asjus kudagi.
aidata. Sain teilt kirja tagasi, kus
nõu anti Põllutööministeriumilt
maad paluda. Pole weel palwega
hakkama saanud, eks näis edaspidi
Nüüd pean juba kord
lõpetama, kiri ongi juba pikkaks
läinud palun veel kord andeks.
kui Teid tülitan. Julgen
loota et luba annate oma
nime sisse kanda minu poega-
delle ristiisade määramisel.
lootma jäädes Jaan Sengbusch
Lokuta küla post.
Türi.
Lokutal 15. juunil 1938.
Maja on puust, kahekordne, umbes
poole wakamaa suuruse krundiga.
Et aga Ühingul raha puudub maja
ostmiseks ja pangad, kelledel ühingu
wastu laenu usaldus ei puudu, on
praegu rahast tühjad.
Wabariigi Walitsuse poole palwega,
kas walitsusel oleks wõimalik maja
ostmiseks raha laenata? Kui
suure summaga wõiks walitsus
maja ostmise korral toetata ja
missugustel tingimistel oleks
wõimalik laenu anda?
Laenu saamise korral jääks maja
Walitsusele laenu kindlustuseks
pandiks.
1) Siin juures maja ja krundiplaan
2.) Tempel marka 20 marga eest.
seisma peab panema.-
Vabrikantide Ühisus, oma eilasel peakoosolekul neid
teateid, kui ka teiste vabrikute esitajate poolt ettekan-
tud seletusi kütteaine seisukorra üle ära kuulates kon-
stateeris paratamata tööstuse seisma jäämist kütte aine
puudusel ja otsustas, sellest viibimata Vabariigi Valitsuse-
le teatada juurelisades, et vabrikute valitsused ennast
igasugusest vastutusest lahti ütlevad, mis töö seisakust
järgnevad.-
Seda Ühisuse otsust täites, jääme
köige austusega
Wabrikantide Ühisus
Saadud "5" sept: 1932a.
Eesti Wabariigi Riigiwanemale No 1674
RIIGI
E.W. kodaniku Nikolai
Peetri p. Rikko, eluk. Harju
Riigisekretärile
maak. Harku wallas
Meriküla talus, aadr.
Rannamõisa posti ag.
KANTSELEI
Käesolewaga saab minule osaks au pöör-
duda Teie poole, kõrgesti austatud härra Riigi-
wanem abipalwega alamal kirjeldatud asja-
olude sunnil.
Omal ajal asutati riikline kalurite laenu-
fond ja et mina tol ajal tegelesin kalapüü-
giga ning omasin puudulikud püügriistad ja
ka weidi erawõlga, siis esinesin soowiawaldusega
laenu saamiseks, mida ka sain Eesti Rahwa-
panga kaudu 50.000 marga suuruses summas.
Tasusin laenu protsente ja osa makse, kuni
minul juhtus tormi tõttu õnnetus, mille juures
kaotasin osa püngiriistu. Esinesin siis pahvaga
E. W. Walitsusele, et minu laenu pikendataks
juurde lisades akti õnnetuse juhtumise üle;
palwe leidis täitmist. Sealt edasi tasusin,
laenuprotsente ja osamakse oma jõu kohaselt,
Aga ei! Kuna mina eraisikuna ja palujana ilma
kaaluva põhjuseta härra majandusministri jutule ei pääse,
kuigi mul on tedagi au tunda isiklikult, palusin ma härra
Anton Teetsovit minu küsimust ventileerida. Ja eile sain
ma siis telefoniteel teada, et kõrgemalt poolt" Olevat
tekkinud takistused minu isiku suhtes peale tuntava
Tartu kandidaadi veel kolmanda kantidaadi üleskerki-
mise näol ja et mul ei olevat väljavaateid. See "kõr-
gemalt poolt" tundus mulle pisut imelik, kuna mul on
käes Vabariigi Presidendi kantsleri kiri 25. XI 1939
No 3204, mis näib hulga lootustandvamana. Aga arva-
tavasti on siin mängus hoopis teised põhjused, mida ju
ei tarvitse jagada minuga.
Niisiis, minu järjekordne käe väljasirutamine
kodanliselt korraldatud isikliku eluõnne järele on
ebaõnnestunud, ja kahju nimelt poolteisest kuust, kus
ootusärevus kahandas minu tööjõudu ja ahendas sellega
mu jooksvaid sissetulekuid.
Minu eksimus on vist ühest küljest see, et ma oma
võimetele vastavaks olin seekord õigustatud pidama võrdle-
misi suurepalgalist ja meie oportunistliku ühiskonnas
kõigi põllumeestepoegade poolt ihaldatud "direktorikohta",
teisest küljest aga kindlasti, et ma üldse olen mina- oma
töötahte ja visadusega. Viimase vastuseisu-põhjuse vastu
leidub mul ju paar isiklikku arstimit, millest kõige
leebemaga tutvustan käesoleva kirja lõpus Teid, härra
peaminister, ja esimese vastuseisu - põhjuse kummutaksin
ma siinsamas ametliku teadaandega, et ma pole kunagi
olnud "direktorihaige" ega ole praegugi, kuigi olen oma elus
kahel korral direktor olnud, et mina olen nõus vastu
3856
E. W. Riigivanemale
Saadud 11. aprillil 1935 a.
Teedemin. Kantseleis
Lauaregistri N 342.
Teedeministeeriumile
"11" aprillil 1935 a.
Jevgeni Vinogradov'i
No 212.
end. Narva jaama
roopaseadja, eluk
Narvas, Vaivara t. N 7-9
1. veebruaril 1935 a. sain mina
vallandatud raudtee teenistusest kus
mina teenisin Narvas roopasead-
jana  - selle tõttu, et olles äärmiselt
väsinud (roopaseadjal on praegu
oma teenistuskohast 1 1/2 tunniks mil-
lal minu teenistuskohuste täitmist
ei takistatud.
Minu palve rahuldamiseks anti
minule päeva tööd kuni 1 maini
k.a. kuid enne seda tähtaega
lasti mind töölt lahti.
Mina olen praegu äärmiselt
viletsas majanduslikus seisu-
korras, naine haiglane kahe
lapse isa noorem poeg käis
koolis kuid mina olin sunni-
tud teda koolist välja võtma
võimaluste puudusel mingisu
guseid tagavarasi minul ei ole
ja mina olen praegu välja-
pääsematus seisukorras.
Roopaseadja koha peal mina
teenisin vahet pidamata 24
Eesti Wabariigi kogule!
Tallinna eluurimise vangi-
20 Märts 21.
majas vahi all oleva Jaan
3329
Aadu p. Käärdti
Kohtu Palati otsuse järele 7. Märts.
k. a. sain mina N.S. §. 1655 p. I põhjal iseäraliste õi-
guste kaotamisega 2 1/2 aastad vangi roodu mõistetud
süüdistades ane vargusega mis korda saadetud kätte
tasumise vihas Kohila valdas Rebase talus, Sept.
kuu sees 1918 aastal okupaatsioni valitsuseaeg.
Kogu kahju summa väärtus oli
sell ajal kahju omaniku sõnade järele 240 rubla
ja minu harilik karistus, selle kuri teo kohta
oleks pidanud alluma rahu kohtulle ja oleks pi-
danud karistud saama R. N. S. §. 169 põhjal, kuni
6 kuulise vangistusega.
Asi anti aga sellepärast Rahukogu
kätte harutada, et mina olevad ennemalt warguse
pärast 3 korda karistud, ja viimane kord nimelt 1913
a. mis aga mitte tõele vastav ei ole. Mina ei ole 1913 a. Riia
Ringkonna kohtu poolt mingisugust karistust saanud nõnda kui
see mainitud asja pärast minu süi aktis on ette nähtud, sest
et mina sell korral sugugi Balti maal ei elanud.
1908 aastal 18 jaan. saadeti mind
Nõmmel, 30. detsembril 1939.
Kui mina 12. novembril s.a. sain Teie ülesandel
Teie sekretäri kolonelleitnant A. Tilgre mulle palju
rõõmu pakkuva kirja 11. sama kuu päevast, et Teie,
härra praaminister, olete nõus minu kandidatuuri toetama
teenistusse astumisel, kui mina leiaks enesele sobiva
ja oma võimeile vastava vakantse ametkoha riigieenis-
tuses, siis meenus mulle, et selline koht on olemas ja
juba pool aastat vaba "Üleriikliku sihtasutise Näituse"
büroos; astusin siis kõik vajalised samnud, käisin
Teie härra sekretäri juures mõnel korral, astusin telefoni-
ühendusse minister Sepaga, andsin palved Teile, härra
majandusministrile ja härrale vabariigi presidendile,
nõutasin vajelised soovitused /suulisi ja kirjalikke/
endistelt majandusministritelt Juhan Kukk'elt,
Peeter Kurvitsalt, Ernst Vebermannilt, Anton Teet-
sovilt, endiselt põllutöö- ja sõjaministrit August
Keremilt, Välis-Eesti ühingu esimehelt notar J. Kris-
telsteinilt, praeguselt Vabarigi Valitsuse liikmelt
N. Viitak'ult ja trööstisin end juda vaimus lootusega,
et nüüd on minu kannatuse- ja hädaaeg lõppenud,
et võin rakendada võimetekohasele tööle, olla aus ja
tubli ühiskonnaliige kõigi oma jõudude ja püüetega.
Saadud "31. III. 1936 a.
Lauajuhend N 4853.
Tagajärjeta.
E. V kodanik Karl Kris-
jaani poeg, Raagi elukoht
Sõjaväe tänav 9
Petseri.
Palun vabandust et mina Teid oma käesoleva
korduva palvega tulin, kuid minu praegune elu
kitsus, sunnib mind oma häda alandlikult
seletama mina Teie poole abi paludes pöörda.
Mina teenisin 7da jalaväe rügemendi Petseri seisva
kuni tetsembri kuuni 1935 a; ja sain selle aja
sees ka 2 kuud oma lastele seaduslikku raha-
list toetust.- Järsku aga teatadi minule patal-
joonist et mina oma koha pealt vallandatud
olen, nimelt töö puuduse pärast.- Minu asemele,
kuu aega tagasi minule tundmata isik. tööle.
otsuse järele kautasin, palun Teid H Riigivanem
et minu tungiv palve Teie õiglast armulist tähele
panemist leiaks ja teie oma abiga minule võmal-
daksite - oma endise ametile käiva teenistuse
tagasi saada. -
Lisa: Petseri politsei tunnistus nr 309
peregond seisu tunnistus vorm
nr: 8 ja vastus minu esimeseks
palve peale Kaitseministeeriumis
1901. 21 tetsem - 1935.
Petseri 30 märtsil. 1936 a
Paluja
KRaag.
kõrgesti austatud herra Peaminister, endale kõik
sellesse asja käivad dokumendid, minu palve-
kirjad kui ka kriminaalpolitsei aktid anda
lasta ja selle materiaali põhjal asjale seadus-
lik käik anda ja minule õiguse kaitset
sarnaste ülekohtuste võttete ees muretseda.
Kui see meie riigis ei peaks võimalik olema
siis palun kõik need palvekirjad ja aktid
minu volinikule herra A. Strandmannile
S. Tataari t. 18 k. 1. minule tagasiandmiseks
Türsamäe mõisa omanik.
ümberasunud isikute nimistut, reklameerides sellest välja saade-
tavates kirjades. Enne kui see nimistu on avaldatud Riigi Teatajas,
annab tema selle välja eraviisil ning teeb seega konkurentsi
riigile, riigiametnik konkureerib riigiga, kasutades tasuta
riigi andmeid, see on tõesti häbematus, oma äriahnuses unustab
tema sealjuures oma otsekohesed kohustused.
ka sakslastele rahvuse tunnistuse väljaandmisel olla tema ilmu-
tanud suurt vastutulelikkust, mille tõttu nii hulgaliselt võis
lahkuda ka eestlasi. Kas oli see tingitud ärist või aatest?
Okaspuu.
6.1 40.
Palun alantlikult Teie tähelepanu
minu algupäraste ja üleilmlikult
kasulikude kawatsuste kohta!
1.) Euroopa kliima sojemaks muutmine
mis on kindlasti wõimalik, kui 300 meet-
rit sügaw Gibraltari wäin saaks õhemaks
tehtud, wast nii umbes 15m. sügawaks,
et 25° soe Golfstomi päälmise kihi wesi
ainult Wahe merde sisse pääseks, kuna
sinna praeguse sügawage juures walgub
sisse ka ainult 13° soe põhja wesi, täites
Wahe merd põhjani selle soojusega, juhul
aga kui wäin õhuke oleks sünniks seda
päälmise sooja weega ja kliima muutus
oleks 12° wõrra soojemaks.
Kõige ette oleks Gibraltari täieline
kinnisulgemine et Punase mere 34°
soe wesi Wahe merde teed wõtaks, siis oleks
soojuse tõus juba 21.° Laewade läbipääsu
Gibraltarist saaks lüüside abil korraltata.
Puudub tempelmark 3m. suuruses. Nõuda.
VII 7
21/4. 20
Vabariigi Valitsus
Palwekiri
20. aprillil, 1920 a.
Eesti Wabariigi Pea Ministrile, Tallinnasse.
Wõru maakonnast, Misso wallast, Häärmanni
külast, Gustaw Mihkli poeg, Härm poolt.
Kui Wõru maakonna toitlus osakonna poolt teated Misso
walda tuliwad, et waba tahtlikud talupojad liha linna tooks,
mille eest raha kohe peale liha wastu wõtmise ja aja kaalumise
(kohe) wälja maksetakse - siis wiisin mina ka oma tapetud
pulli liha 9 puuda, 20 lb. 18 detsembril, 1919 a. Wõrusse.
Liha puuda hind oli 120 marka. Nii tuli mulle kokku
wõetud summa 1140 marka, mida Wõru maakonna
toitlusest, lubamise järgi, wälja oleks pidanud maksetama,
waid üteldi lihtsalt: „Raha ei ole tulnud, oodake, kuni tuleb,
siis saad kohe kätte, aasta lõpul. Kui ma nimitud ajal
teist korda raha järele läksin, üteldi mulle: "Tule weebruari
kuul, saad kohe kätte." Läksin. Siis üteldi otse kurjalt: "Mis sa-
jooksed siia ilma aegu? See raha saab Misso walla walitsuse
kätte saadetud.“ Aga walla walitsuse kätte ka ei saadatud.
Et mulle raha ainult waia seemne ossmiseks, siis
andsin ma Kiwiitungi Misso walla walitsuse kätte ja palusin
Wõrult minu raha ära tuua. Aga walla walitsusele üteldi:
"Raha Gustaw, Mihkli poeg Härm ei saa, ja just selle pärast,
et keegi isik, arwatawaste Misso wallast, on siit toitlus osa-
konnast 5000 marka eest jahu wälja wiinud. Seniks jääb
Gustaw Härm'i raha sisse, kui pandiks, kuni 5000 marka
jahude eest meile ära maksetaks, mis 23 juunil 1919 aastast
saani meile weel maksmata.
Nii on Wõru toitlustus osakonna seletuse järgi minu raha
kellegi teise wõla eest sissepanditud, kuna mulle endale raha
wäga ainult tarwis on. Ainult oma hädaliste asja toimetuse pärast
17.VI.38.
Soovi avaldus
Kõrgest austatud, rahva
poolt hääletatud Wabariigi
President härra K. Päts.
Sellega on Teile
au teatada häälte nimel, et
kohtud wabariikliseks nimetada;
mis juhtus minule kohtu
käimisega kellegi Ivan
Privetski nimelise isikuga,
wõla nõudmise summa
suhtes: s.o. kohus oli lõpeta-
tud täite lehe wälja andmisega
- otsus oli tagaselja mis süü-
distas Ivan Privetskit sellega,
et ta kohtu ette ei ilmu-
nud. (Sääduse tundmine selles punktis on
üle) J. G. Walter. Kohtu otsuse järele
oli Ivan Privetski käest
meie juhtimise wöiks majapidamine edeneda
ja rüügile tulu tuua. Ei peaks aga meile
mitte wöimalik olema teenistust anda,
süüs palun mina wöimaldada meie pere-
konnale toetust wöimalikult perekonna
elamisminimumini.
Teie lahkele toetusele lootma jäädes
Koige austusega
Johanna v. Wilcken
Tallinna 5. VIII. / 35
Saadud "17. IV 1937a.
Lauajuhend nr. 31.
Eesti Wabariigi Wanemale
Peeter Muna Oja-Reino talu
Luunja wald Tartumaal
11 aprill 37 aastal
W. K. A. H-rra Riigivanem! Palun, Teid südamest,
et Teie lubakside mind 13 aprillil enesega jutule;
See oleks minule nii suur õnn mida mina ei suuda
ette kujutada.
Olen ustaw Eesti temokraatlik kodank Teile alluwas
Riigis.
Olen abielus ja 35 a wana ning 5 lapse isa (3 poeg ja 2 tütarlast)
Eelukutseliselt olen põllumees ja taluomanik; ning pidaja.
Ma Palun Teid H-rra Riigivanem kui meie
kõikide Isa ja Eesti rahva kõige tarkemad ja paremad
Juhti. Et Teie lubakside mind jutule.
Mawabandan, Teie ees et olen julgenud
Teid kõrge ausus tülitada oma palwega,
Kõige austusega 11 IV 37 a. Peeter. Muna. Luunjas.
Tartumaal.
Karksi valla Nuia 6-kl algkool, VI kl
August Unt.
Konstantin Päts sündis Tuhkrurannas, kus ta
isa oli veskiomanik. Käis Pärnu gümnaasiumis ja
Riia Vaimuliku seminaris, lõpetades mõlemad heade
tagajärgedega. Juba varakult kerkis K. Päts poliitika
põllule. 1901. a. andis ta välja "Teatajat." Sel ajal valitses
meie maad ja rahvast venelased ja venekeel. Sel ajal
õhutas eestlasi venelaste vastu, ning (õhutas) õpetas
Eestlastele iseteadvust, sest majanduslikult jõukas
ja iseteadlik rahvas suudab oma piirides vaenlased
välja lüüa. See oli tema põhimõde. Tema algatusel
said Tallinnas eestlased võimule 1904.a. Vene revolutsi
ooni puhkemisel oli p Päts ainsaks juhtivaks tege-
laseks meie maal. Revolutsiooni ajal pidi p Päts
end põranda alla peidma, sest karistus.salgad
liikusid meie maal surmasid kahtlased isikud, sa-
muti otsiti ka Pätsi taga. Noormehe ea v iga oli
tal täis okkaid ja valusaid päevi tuli tal jär-
jest kannatada.
wõib nii hästi minu kui ka laste
Loodan, et auustatus Eesti
Wabariigi Riigikogu minu õnnetumat
seisukorda tähele panema saab, ja
minu mehele Hendrik Pehk'ile armu
andma saab, mille otstarbeks koha-
liku kohtu aktid wälja nõutud peab
saama, kui aga see ometigi wõi-
malik ei ole, siis palun Walitsu-
se poolt seaduses ära nähtud
abi laste kaswatamiseks.
Jään alandlikult wastust ootama
Patkülas, 25 Jaanuaril 1921.
Alandlik paluja: A Pehk
härra prof. Jüri Uluots
Käesolevavormilise tunnistuse politsei
poolt tõestatud ärakirja esitasin
Teile varem.
Rakwere Wangmaja Ülem
"26" mail 1921
SISSETULNUD
Rakwere wangimajas wahi all
peetawa Tartu maakonna Roela walla
No 119
Kodaniku Otto Gustawi poja Jõesaari
4al Septembril 1920.a. areteeriti mind Tapa raudtee
Jaamas ja süüdistati kellegi Johannes Steinfeldi reisu paki
warguses milles oli 2 naela wõid ja kümme (10) naela õunu
140 marga wäärtuses tähendadud kurideo saatsin mina
tõesti korda häda sunnil, asi sündis järgmisel asja oludel
Wiis Astad Kroonut teenides mis minu terwise peale wäga
tuntawalt mõjus ja mind waranduse poolest waeseks tegi
1920. astal Kroonu teenistusest wabaks saades, põdesin ma
oma wanemate juures umbes kaks kuud aga et minu
wanemad wäga waesed inimesed on siis ei olnud nendel
wõimalik mind kauem rawitseda, ja mina mõtlesin
oma sugulaste poole sõita kes elawad Tartu maakonnas
Narwa waksalist wiimase rahaga sõidu piletid ostes
ei jäenud minul midagi üle peale riiete mis seljas.
Tapa jaama jõudes oli minul kange nälg sest juba
paar päewa olin söömata olnud ma silmasin kellegi
isiku Reisu pakis söögi aineid kiusatus oli suur ja
mina sirutasin oma käe wõera wara järele wälja
ja tahtsin seda paki omandada et oma nälga kustutada
ilma järel mõtlemata et see keelatud on ja et sellel teel
nii halwad tagajärjed wõiksiwad alla. Seda juhtumist
nägi paki omanik ja wõtis mind kohe sealsamas kinni
ja wiis mind kohtu wõimude kätte, kes minule 9 mail
1921. astal mõistis 1. asta ja 6 kuud wangi roodu kõige
iseäraliste õiguste ja Eesõiguste kautamisega.
Nüüd kus mina juba üheksa (9) kuud Eeluurimise
all olen olnud olen mina oma wanemate käest kes elawad
Saadud "8" sept. 1938 a.
L. Sepp.
Mina, Jürine, Hugo, Peetri poeg.
Pööran teie poole selleks, et,
saada oma palwele wastu tulekut,
mille mina, Jürine saatsin
Wabariigi Walitsusele. 20. märtil, 1938.
ühes kohtu otsusega, selleks, et
saada oma õigused, kohtu poolt
ära wõetud tagasi, sellest on kümme
aastad tagasi, kui karistata sain,
Sõjawäe tunnistuse peale,
siin juures, pean paluma teid
selleks, et see tuleks otsustamisele
Wabariigi Walitsuses, kohe, kui
see kiri on teile jõudnud,
selle otosustamisest ei ole
Esialgselt anti meid ülal maini-
tud süi asja pärast Rahu kohtu alla sest et kahju
väärdus oli 240 rubla suur – aga sell ajal oli Pro-
kurööri kohuste täitja advokaat Teemant, kes
mind ka mainitud asja pärast 21 Nov. 1918 a.
areteeris oma isa ja wenna Adu peale käimise
suhtes (sest nendel on Kohilas talu koht,) ja Tee-
mant ei olnud mitte sellega rahul et mind
rahu kohus pidi karistama, vaid tahtis mul-
le kõrgemad karistust anda – Teemant oli ütel-
nud kui ta mind sai areteerinud: "Nüüd sain ta
kätte ja hoijan ka oma raudse käppa all kinni."
ja andis asja kohtu uurija kätti, minu peale
näidates, et mina olevad ennemalt juba
nii võrt trahvitud, et enam ei võida Rahu
kohtulle alluda.
Kui kohtu uurija asja lõpetas
anti asi Tallinna Haapsalu Rahu kohtukogu
kätte Rahu kogu mõistis mind No. S. § 13-1655
p. 2 põhjal 27 Mail 1920 a 3 1/2 aastad iseäraliste
ja kodanliste õiguste kaotamisega vangi
roodu, selle peale rõhkupannes, et minu ole-
vad enne seda juba üle kolm korra ka-
ristud.
Mina seda nähes et ma enne-
malt seda mitte üle kolme korra karistud,
ei olnud kaebasin asja kohtu Palatisse.
edasi 17 Sept. 1920a. vaatas kohtu palat minu
asja esimest korda läbi ja leidis - et see mitte
ei ole kindlaks tehtud, et ma üle kolme kar-
ja eriti tänase Teile kirjeldatud uudise valgusel, siis heitlen
mina juba seitsmendat aastat sellel lootusetul purdel, mind ei
aita ükski, vaid vastupidi: oma käte jõul kuristiku kohal
veel kuidagi ripneva isiku sõrmi lõmastab eesti riigiasutiste
ametnikkonna saapakand. Kui see poleks minu isiklik elu,
vaid võõras - ligimese oma, ma ütleksin, et see, mis siin sünnib,
on kohutavamaid inimtraagikaid ja vääriks vist küll Sophok-
lesa sulge. Minu kallal in persona proovitakse vist küll
kord juba kuulsat eesti visadust "eks näe, kui kaua ta veel
vastu paneb", millest kord surma tulles võib laulda kiidu-
laul, kui ei peeta paremaks inimest pärast surmagi veel
edasi materdada.
Mis on minu süü? Ma ei tea teda tõesti mitte, miks
minu kui nõrga kodaniku vastu peavad, häbi ütelda.
intrigeerima ministrid ja kõrgepalgalised riigiametnikud?
Vist küll on põhjuseks minu julgus elada tänu oma vaimule
silmapaistvuses ka suurima häda ja kohutavaima elutraa-
Mu tervis nõrgeneb iga päevaga, mu jõud ja energia
selleks üliinimlikus võitluses peavad ja kahanema. Teie luba-
site mulle tuge oma kirjaga 11. novembrist m. a. Ma palun
Teid, andku mulle 20.000 riigiametniku seas kohake, kus ma
teeniksin kas või ainult 50 kr. kuus. Ka mina tahan süüa
selles ahnes maailmas ja end hoida Eesti paremate päevata
jaoks. Ma tean, et see palve ei kuulu õieti Teie ajada, aga
ma julgen uskuda, et minu isik oma 25-aastase rahvatööga
V. lugup.
härra Peaminister prof. J. Uluots
Paul Mangel,
Lao 45-1 Tartu.
Tartumaa laulupeo ajal 9. sep. andsite
minule Tartus oma korteris võimaluse
ette kanda mõnede üliõpilasorganikat-
sioonide ja nende vil! - kogude tegevust
puudutavate küsimuste lahendamise
asjas. Muu seas andsite minule tee-
nistuskoha leidmiseks Tartu oma auliku
suulise soovituse, mida olen kasutanud
ainult Tartu Maavanema h-ra H. Lauri
juures. Kuna viimane aga mind isik-
likult ei tundnud, siis arvatavasti
soovib kirjalikult Teie auliku soovitust.
Kuna minu majanduslik olukord
on väga raske kindla teenistuskoha puu-
dumisel, ja et minul kui eksmatrikul. üli-
õpilasel, kelle ülevalpidada naine ja väike
laps, üldse puudub igasugune sissetulek, ja
et Tartu Maavalitsuse juures on noorema
kantselei ametniku koht vakantne,
siis on minul on veel kord paluda
Saadud "9" juulil 1937 a.
Mina, Tõnis Merisaar, pöördun, Teie poole alljärgneva alandliku
palvega, Mina olen 48, aastat. vana, abielus ia 8 lapse isa,
kelleldest kõige vanem tütar on 20. astane ia kõige noorem poeg
on 9. päevane, kellel puudub alles risti nimi ia risti isa,
Minu Südameliksoov oleks, kui Kõrgesti austatud Härra Riigi
Vanem Saadaks minu viiendale poiale risti nime, Teiste minu
poegade nimed on. Anton, Üilo, Karli ia Leonid.
Edasi oleks minu Südame Sooviks minus arvukale alla ealiste
laste perele üles Kasvatamiseks vaialiku kodukolde loomine,
kus nemad võiksid üles kasvatatud Saada nii kehaliselt kui
ka vaimliselt Esti vabarigi Kodanikudeks, ametiliselt olen
Sepp ia oman väkese Sepa töökoia ia Sise Seade Pärnumaal
Tahkuranna vallas Võiste aleviku juures. Kohapealse Septöö
Vähesuse tõttu on minul pragu Suure alaeliste perekona
kasvatamine üle iõu käiv, minu perekona elatamiseks oleks
Sobiv väikene käsitöö Koht mõne Suurema küla või aleviku lähe-
dale kus minul oleks võimalik käsi töö kõrval ka väikest põllu
pandimajas, samuti on mul ka korter ülesõeldud, aga kusagile
minna ei ole, järelikult mine kogu kraami ja perega tänavale.
Käisin ka tööbörsil, kust võib pikka ootamise pääle saada
välistöid, kui rasket välistööd minu tervislik seisukord ei luba
teha. Läheksin hea meelega töölaagrisse, aga ei tea, kas
sinnagi sisse saab.
Rumal ja ülekohtune on Valitsuse juhti tülitada isiklikkude
asjadega, aga häda ei anna häbeneda.
Sellega Teie poole pöördudes palun Teie toetust, et saaks
kõrvaldatud takistused ning võimaldada mulle teenistuse saamist.
Teie kiire abi pääle lootes.
austusega J. Tasuja
on mulle teade mu kullaavastamise asjas toodud, või saadetud ja ta oli nõus lahhesti seda
selgitama, kuid jäi selgitamata.
Kuna mu kullaavastamine Briti osariigis Aafrikas ja kullaavastamise eest
tasusaamine täiesti mu eraasi on ja loomulikult mul õigus on oma tasusaamises
peremees olla, siis ei ole kellelgi õigust ei välisministeeriumil, ei ka teistel mu era-
või mu erasjasse
asjasse puutuvasse kirjavahetusse end segada ja ma ei ole kedagi volitanud mu
eraasjas tegutseda. Seepärast ei ole ka välisministeeriumil õigust soovida teada
mu kirjavahetuse sisu Briti kullapäevanduste konsortsiumiga, mis on mu eraasi
Nii välisministeeriumil, kui ka teistel asutistel, ei või olla õigust kodaniku eraasja
saladuses hoida, mis võib vägagi kahjustada kodaniku huvi, kuna oma eraasja
olukorra mitteteadmisel, puudub kodanikul võimalus õigel ajal vajalikke korral-
dusi teha või samme astuda.
Et Eesti Vabariigi asutised on rahva teenistuses ja kui Eesi Vabariigi koda-
nik soovib saada asutiselt vajalikke teateid, siis nagu ma arusaan, on temal
õigus saada vastav vastus oma küsimusele.
Nagu ma juba eelpool teatasin, et ma olen aus kodanik ja mul üldse
poliitikaga tegemist ei ole olnud, mida oli võimalik kahekümne aasta mu Eestis
elamise ajal ja eriti peale mu isiku kindlakstegemise 1937 a. toimunud jälita-
mistel kindlaks teha, siis osutub mu isiku edasine jälitamine mõtetuks, kuna
seda ei saa millegagi põhjendada.
Läinud aasta algul ma saatsin Inglis, Saksa ja teiste riikide ajalehtede toi-
metustele mu kullaavastamise kohta tõelise seletuse, mida Eestis ei avalda-
tud ning see teade levib kõikjal, see tõi ka täieliku selguse selles asjas, kellele
kullaavastamisetasu maksta tuleb. Sellest võiks arusaada nii, et esialgu kullaavas
taja kohta puudusid andmed ja eksikombel võiks tasu makstud olla kullaleidja
le, mis aga tuleks maksta mulle, kui kullaavastajale, kuna uurimised vanades
kullaväljades võeti ette saksa inseneri poolt, peale minu kullaavastamise minu
vanast ajaloolisest raamatust ja sellest mu teatamise Briti kullakaevanduste kon-
sortsiumile inseneride departemang. Nii, et peale Inglismaa, mul oleks oodata
SAADUD 4. mail 1932
saadud 6.MAI 1932
Lauajuhend No. 530
Akt...
Akti paigutada
Eesti Vabariigi Riigiwanemale.
Järwa maakonna. Kirna. Valla
Türi-Alliku asunduse
Immusaare talu N 30ne
pitaja. Martin Aleksandri p.
Brause /adres: türi. p. k. 28./
Palwe!
No. 530.
Härra riigi wanem.
Astun alantlikult teie ette oma palwe kirjaka
et teile oma walu pihtita ja teild abi paluda.
18ne aasta wannselt mobiliseeriti mind 1915 aastal wene
sõja wäkke teenima kus wöitlesin austria wäerinnal
kunni 1917 aasta talweni mill aigestusin ja Petrograati
paranemisele saateti. Kui terwis paranes ja juba
wälja lasti, sain kuulta et eestis asutakse eesti
polgusi ja sain teata et Petrograatis on eesti komitee
kes kodu maale sõituks lubasi wälja annab, antsin
enta komiteese ülese. ja kaks teist eesti sõia meest
ka, kus meile paberid walmistati, ja püssid ka ligi
kästi wõtta millete numbred olid luba peale märgitud
tulime ühes täie warustuseka eestise ja mina
asusin oma maakonna linna, Paide eesti polku
kus teenisin 1918. a. Aprillini mill Saksa okupatsjooni
wõimud mind walantasid, 1918. a. sügisel kui
wene punased Narwa all üle piiri tulid astusin
Vaba tahtlikuna eesti rahwa wäke teenima /10. XI. 1918. v. k.
Paides kus mind selle kohane komis joon wastu
wõttis ja 5.se Rakwere jala wõe polgu teenima
saatis. Kus wõitlesin narwa wäerinal kunni Kuusalu