Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Ärakiri.
Baltiski ev.-luth.
usu kogutuse nõukogu.
28 oktobr. 1919a.
Siseministerium.
No. 5.
Administrativ asjade peawalitsus.
Usuasjade osakond.
1919 a. kewadel peeti Baltisti ev. luth. usu
Kogutuse üleüldine koosolek, kus 8 liikmeline
kogutuse nõukogu ja tarwilik jägu kandi-
tatisid said walitud. Nõukogu walis omale
4 liikmelise eestseisuse, kellele ülesandeks
tehti endise kiriku eestseisjalt hr. G. J. Hin-
richsonilt kiriku ja kogutuse asjaajamist
üle wõtta. Sellest hr. G. J. Hinrichson'ile paar-
päewa ette teatades, palusin mina ühes 4
eestseisuse liikmega kiriku asjaajamist
üle anda, mille peale aga mainitud hr.
wastas, et temal midagi üleanda ei olewad,
sest kirik on sakste oma ja eestlased.
kirja.
meje wõida saada ainult eesti kogutuse nime-
Nagu endise kiriku eestseisja hr. G. J. Hinrichsoni
on võimata seda ühe ehk teise omanduseks
tunnistada ja seda enam, kui silmas pidada
et ühisel kogudusel, nagu seda Baltiski,
ka ühine nõukogu peab olema, kelle ülesanne
on ajutisse korralduse § 12 järele Kõike kogu
duse majapidamist juhtida ning varanduste
üle valitseda ja juba sellepärast on majan-
dusliselt üksteise eraldamine lubamata.
Nagu esildustest näha, on Baltiskis Kaks
Kiriku nõukogu valitud, ei vasta sellega mitte
seaduse nõuetele ja tuleb tühjaks tunnistada
ja, et seal ajutise korralduse § 3 märkuses
tähendatud nõukogu või Konvent puudub,
tuleb uue nõukogu valimisteks koguduse täis-
Kogu kokkukutsumist praostile ülesandeks teha.
Määrati:
1. Baltiski linna St. Nicolai Kirik ühes
selle Kapitaalidega tunnistatakse Baltiski
linna Evangeeliumi Lutheruse usu ko-
guduse ühiseks omanduseks ja jäeb
Koguduse täiskogu poolt ühiselt vali-
tud uue nõukogu valitseda,
2. Senised Kaks Kiriku nõukogu tunnista-
takse tühjaks ja nende asemele tuleb täis
Kogu poolt uus ühine nõukogu valida.
3. Koguduse täiskogu kokkukutsumine Lääne
Harju praosti Thomsonile Kohuseks teha.
Abipresidenb: Fr. Akel
Tunnistus
/neiu/
Amanda Aurelie Jakobi tütar Jago on
sündinud Leetse külas 23 Juulil 1901a. Õnnistus
Baltiski kirikus 30 Mail 1918 a.
Politsei ülemale
Wastuseks järel pärimise peale
8/ III 21.
teatan, et Artur Kaarli p. Ikar
2006 - 20
on sundinud 25 aug. 1883 a. Wendeni linna
ja Ronneburgi leeris käinud ja lauale
wõetud.
Siseministeerium. Administratiiv asjade peawalitsus.
1919a. kervadel peeti Baltiski ev. - luth. usu St. Nikolai
koguduse üleüldine koosolek ära, kus 8 liikmeline koguduse
nõukogu ja tarwilik jägu kanditatisid said walitud,
missugune praeguse makswate seaduste järgi 2 kanditatiga
sai täientatud. Nõukogu walis omale eestseisuse, kelle
ülesandeks tehti endise kiriku eestseisjalt hr. G. F. Hinrich-
sonilt kiriku ja koguduse asjaajamist üle wõtta. Sellest
hr. G. F. Hinrichsonile teatades, palusin mina ühes 2 eestsei-
suse liikmega asjaajamist üle anda, mille peale aga mai-
nitud härra wastas, et temal midagi meile üleanda ei
olewad, sest kirik on "sakste" oma ja eestlased tohiwad
küll kirikus Jumala sõna kuulamas käia ja tema
wõib meile ainult eesti koguduse liikmete nimekirja
anda. Nagu endise kiriku eestseisja kirjast näha on,
et kirik on "Baltiski ev. luth. st. Nikolai kirik"u nimel
kirjutatud ja et walitsuse poolt wälja antud määrust
mööda endised kiriku eestseisjad oma õigused kautawad,
Ew. Lutheruse usu
KONSISTOORIUM
Tallinnas
Baltiski linna Nicolai koguduse
Septembril 1920a.
esitajale Reimann'ile
No. 5581
Duglase uul. No 3.
Konsistoorium Baltiski linna
St. Nicolai kiriku Evangeeliumi Lutheruse
usu koguduse Eesti ja Saksa esitajate,
seletusi koguduse asjaajamise ja kiriku
kapitaalide kohta ära kuulates ning kõike
sellesse puutuvat materjaali läbi haruta-
des leidis, et Baltiskis ainult üks ko-
gudus on. Niisuguse otsuse on Kindral-
Konsistoorium 23. dets. 1910 a. No. 3773 käsus
annud ja selleks annab tõendust veel.
see, et seal ühised kirikuraamatud on
peetud. Kes koguduse liikmetest (eestla-
sed või sakslased) kiriku heaks rohkem
on annetanud, ehk kellel neist kiriku
Kapitaali kohta suurem õigus, see ei ole
millegi läbi tõeks tehtud, sellepärast
Ew. Lutheruse usu.
märtsil 1921a.
No 1784
Baltiski Kiriku nõukogule.
Kiriku uul. No 8
Konsistoorium teeb nõukogule
Kohuseks teatada, millal peeti õpetaja
valimisi. Esildusele 22. veebr. s.a. No. 3.
juurdelisatud protokollis on tähendatud
"20. nov 1921 a." ja ei ole teada, milles
eksitus - kuus või aastaarvus.
Baltiski ewang. luth. usu koguduse Kirikunõukogule.
Sellega teatan Kirikunõukogule, et mina Baltiski koguduse peale
kandideerida soowin. Mina olen eestlane, Kuresaare linnast pärit, 44 aastad,
wana. Niimased 12 aastad olin Wladikawkasi koguduse õpetaja, kelle alla kõik Põhja
Kaukasuse eesti asundused käisid. Peale selle olin weel Tereki oblasti Eesti Rahwuslise
Komiteti esimees ja Wladikawkosi Polytechnikumi inglisekeele lektor. Politilistel põh-
justel otsustasin kodumaale tulla, nõnda kuidas seda nüüd kõik eestlased, kes Wenemaal
elavad, teevad ja annan praegus usuõpetust ja ingliskeele tundisi Tartus Treffneri gymna-
siumis ja Kaubanduse Keskkoolis. Lähemaid teateid wõib Kirikunõukogu minu üle saada.
järgmiste isikute käest, kes Tallinnas elawad: N. Karm, I realkooli direktor; H. Bauer,
tütarlaste kommertskooli direktor; O. Koppel, sõjaministeriumi mobilisatsioni jaoskonna
ülem, F. Wachtmeister, kaupmees, Tartu maanteel N 1 - noh, mina arwan, nendest saab
ehk küll. Jutlust tahan mina Baltiskis pidada, kas 1sel wõi 6mal Januaril. Palun
jõulupühil kirikus jumalateenistust nõnda teada anda: endine Wladikawkasi õpetaja
E. Aksim saab siin 1sel wõi 6mal Januaril jumalateenistust pidama. Missugusel
nendest kahest päewast temal wõimalik seab olema. Baltiskis alla, selle üle saadab tema
27mal, 28mal, wõi 29mal wõi 30mal Detsembril telegrammi, mille sisu siis kiriku uksele üles löödawa
teadaande läbi koguduseliikmed teada saawad, niisammuti ka kirikunõukogu
liikmete, köstri ja kirikuteenri läbi. Mina ruttan selle kirjaga, et jumalateenistus
weel jõulupühil teadaantud wõiks saada, ehk mina alles umbest nädala pärast
kindlaste teadeanda võin, missugusel nendest kahest pühast minul tulla wõimalik
on. Mina tulu siis Baltiski päew enne jumalatesnistust kella 7 öhtu ja sõidan
jälle tagasi päew pärast jumalateenistust kellu 6 hommiku.
Kirjast 20 augustist s.a. No. 47 näha on, et kiri "Bal-
tiski ees. luth. St. Nikolai kiriku" eestseisja nimel
on kirjutatud, siis lejan mina, kui nimetatud
kiriku kogutuse nõukogu esimees, et praegaste
makswate määruste järgi, endised kiriku eest-
seisjad oma õigused kautawad ja asjaajamine
lõheb nõukogude kätte üle, et aga mainitud
härra seda wabatahtliselt kohkulepe järgi ei tee,
siis pööran usuasjade osakonna poole palwega
hr. G. F. Hinrichson'ile ettekirjutada, et tema
kiriku ja kogutuse asjaajamise nõukogule wii
bimata üle annaks, sest kahewahel oleks ta-
kistab suureste nõukogu tööd.
Nõukogu esimees /allkiri/
Amblast Baltiski
AMBLA
Kirikutäht
6. 2. 1920. No
Ew.-LUTH.
Kogudus
Martha Köel, sünd Bergmann
30 jaanuaril 1930
Mihkle tütar sündis Pärnus 4 III,
1884, leeriti Pärnu Elisabeti koguduses
No 77.
25 III. 1901, tuli Pärnust Amblasse
1915 aastal, peale selle ei ole armulaual
käinud.
Ambla koguduse õpetaja
Joh. Willberg
Eestimaa
Ew. Lutheruse usu,
Konsistoorium
Tallinnas.
14 weebruaril 1920a.
1003.
Baltiski saksa koguduse eestseisja
herra Heinrichson'ile
Eesti Konsistooriumi kantselei palub Teid,
kui Teie juhtute Tallinnasse sõitma, Konsistooriu-
mi ilmuda, Aleksander ja Walburg Treugut'i sõr-
museid, mis Baltiski leskede kassale määratud,
wastu wõtma
22/III 1920 kätte saanud
„S. A. M.
ew. luth. usu koguduse
Baltiski
nõukogu
"21" oktober 1920
Eesti Ev. Luteruse usu
Konsistooriumi teadaandmise peale
17 sept No 6042, et Amerikalt saadud
rahast on Baltiski kiriku heaks Mrk 5000.
määratud. Nõukogu üleüldise koosoleku
nimel tänab korristooriumi määra-
tud kingituse eest täna
Nõukogu esimees
Kirjatoimetaja
Mina tean juba ammu, et Baltiski kogudus wist küll kõige wäiksem
Eestis on ja õpetaja koguduse poolt nii palju saada ei wõi, et sellega äraelada.
Iseäranis raske on see minul, kes mina Wenemaal kõik oma waranduse kautanud
olen ja kellel 3 last toita ja osalt ka juba koolitada on. Sellepärast palun Kiriku
nöukogu lahkeste nõu pidada, kas ja kuidas mins kõrwalt nii palju teenida wõiksin,
et praegusel raskel ajal äraelada ja aja jooksul omale ka jälle paar tooli, lauda
woodid ja n.e osta. Wäga rõõmus ja tänulik oleksin, kui minule juba siis, kui
mina Baltiskis jumalateenistust pean, miski kindel ettepanek tehtud wõiks saada.
Iseäranis loodan mina oma ingliskeele põhjaliku tundmise peäle, mida ju prae-
gus igalpool tarwis on. Tööd olen mina oma terwe eluaja wäga palju teinud ja ei
korda tööd ka mitte Baltiskis.
Palun minule lahkeste kohe teadaanda, kas Baltiski kogudus tõeste
veel täieste waba on ja kas kogudus sellega rahul on, et mina seal jumalate
nistust pean. Minu adres on: Tartu, Tallinna Tänaw No 36.
Aupaklikult
20 XII. 20
Õp. Eduard Aksim
PS. Palun minule lahkeste ka teatada, kelle poole mina pöörda ja
kelle juures peatade wõin, kui Baltiski jõuan.
W. a. härra
õp. E. Aksim
Tartus.
Baltiski ev. luth. usu koguduse nõukogu
teatab Teile, et Teid on 20ma webr. koguduse täiskogu
poolt kinnisel healetamisel ühel healel Baltiski kogu-
duse peale õpetajaks walitud ja palub teatada,
millal Teil wõimalik on ameti kohuse täitmisele
asuda.
Eesti Evangeeliumi Luteriusu kiriku Paldiski kogudus.
Kirjavahetus koguduse eesti ja saksa pihtkondadeks
eraldamise, konsistooriumi poolt sõjakahjude kandmiseks
koguduse nõukogule üleandmise, kirikutähtede
abi andmise, kirikukonvendi poolt asjaajamine
ja muis asjus.
Alustatud: 3. veebruaril 1919.
Lõpetatud: 16. märtsil 1921
Eesti NSV
Riiklik Ajaloo Keskarhiiiv
1209 Nim.nr. 1 Sü.nr. 60
siis palun hr. G. F. Hinrichsonile ettekirjutada,
et mainitud härra kiriku asjasjamise wiibimata
koguduse nõukogule eestseisusele üle annaks,
sest kahewahel olek takistab suuresti nõukogu
tööd
EESTI VABARIIK.
No 8 23
SISEMINISTEERIUM.
Baltiski Ew.-Lutheri usu koguduse nõukogu
Administratiiw asjade
esimehele.
PEAVALITSUS
21oktobril 1919 a.
5457
TALLINN.
Teie kirja puhul 16 oktobrist s.a, N 4, saa-
dab siin juures Teile Usuasjade Osakond ärakirja
Baltiski Ew.-Lutheri usu Nikolai kiriku eest-
seisja G.F.Hinrichson'i palwekirjast 20 augus-
tist s.a. korjanduse toimepanemise asjas.
Eesti Punane Rist
PEAWALTSUS.
Baltiski Ew.-Luth.usu Kog-
Nöukogule.-
Siin juures kw.Nr.185 saates
tänab Eesti Punase Risti Peawalits.
Teid südamest annetatud 79 m. 40 p.
eest.
Baltiski Ev. luth.
Arakiri 6
usu koguduse
12 Webr. 1920a. Lääne - Harju praostile
Härra K. Thomson'ile
Hageris
Wastuseks Teie kirja peale 29/I. 20.
teatan, et mina Baltiski Eesti koguduses
1919 a. sündimiste, laulatuste ja surnute
kohta mingisuguseid teateid anda ei saa,
sest et endine kiriku eestseisja hr. G. Henrichson
Konsistoriumi nõudmise peale waatamata
praegusele, seooniliselt walitud, kogutuse
nõukõgule asjaajamist üle ei anna,
Sellest palub koguduse nõukogu Konsisto-
riumile teatada ühes soowi awaldusega
et koguduse asjaajamises rewideerimine.
ette saoks wõetud.
17 septembril 1920 Baltiski Kiriku nõukogule.
No 6042
Eesti Evangeeliumi Lutheruse usu
Konsistoorium on Ameerikalt saadud ra-
hast Baltiski kiriku heaks Mk. 5.000.-
abiraha määranud. Kui soovite seda
raha posti kaudu kätte saada, siis tuleb
(selleks Teile kõige ligemal oleva postiasatuse
üle) Konsistooriumi teatada.
Abipresident: Fr. Akel
Kohtu koosoleku protokoll.
Rapla walla kohus Rapla walla majas.
Bresidendi J. Willardi
J. Kallise
ja liikmete Auson
J Klochi
koosolemisel ja kirjutaja J Maksuu
juures olekul
kohtu koosoleku Mari Palbergi süüdistamis wargus
pärast
Kohtusse ilmusiwod kaebaja, kaebluse alune ja tunnis
taja
(Tunnistaja sai iseäraliku tunnistajate kambrisse saadetud.)
Kohtus sündis järgmine:
Kaebtuse Mari Jaani t. Palberg 50a. w.
kohtu all enne ei ole olnud, ei tunnistanud
ennast tema peale tõstetud süü teos mitte
süüdlaseks, seletades, et tema on küll
Hans Torti elumajas käinud, kuid ei
ole sealt mingisugust raha warastanud.
Mari Palberg kirja ei oska
Tunnistaja Ann Hansu t. Tort 36 a w.
Hans Torti naene, tunnistaja pärast all
kirja andmist selle üle, et tõtt rääkima
saab, järgmist: 18mal Mail unustanud tema
oma kapi wõtmed poodi minnes kappi
1900 aastal Juni kuu 16 päewal, kell 11 al. awas
Presidendi J. Willardi
ja liikmete A. Ausoni
koosolemisel ja kirjutaja J. Maksimi juures olekul
kohtu koosoleku Mari Palbergi süüdistamise asjas
warguse pärast
Kohtusse ilmusiwad kaebaja, kaebtuse alune ja tunnis-
tajad, Anna Metsapihk, Mai Annert,
(Tunnistaja... sai... iseäraliku tunnistajate kambrisse saadetud.)
Tunnistaja Anna Hansu t. Metsapihk
13 a. wana, tunnistas, et tema Hans Torti
raha wargusest muud ei tea, kui seda
mis teiste käest on kuulnud. Järgmisel
päewal tulnud Palberg oma pojaga Torti
juurde ja ütelnud, et tema selle päewa louneks
juba raha ära toob ehk seda küll waras-
tanud ei ole.
Anna Metsapihk kirja ei oska
Tunnistaja Mai Hindreku t Annert 64 a
wana luteruse usku pärast allkirja and
mist, et oma ütelusi kui waja on, wan-
sellepärast, kõiki asjas leitud olemisi ära kaaludes, Walla kohtu Seaduse III, jäo art 55
sellesama Seaduse IV. jäo art
ja Liiwi
Talurahwa Seaduse art.
juhiks wõttes, tegi
mõistuse:
Mari Palbergi tuleb tema peale tõste-
tud süüst tõenduste puudusel kohtu poolt
wabaks mõista
Eesistuja JWellard
A Anson
Tunnistame oma allkirjadega, et seesinane mõistus meile Walla kohtu Seaduse III jäo
art. 59 järel on kuulutatud. Hans Tort
ukse ette, milles 35 rbl 77 kop. raha sees oli
Umbes poole tunni pärast wõtnud tema raha
anda ja leidnud sellest rahast 2 rbl 50 kop
puudu olewat. Sell ajal kui wõtmed kapi
ees olnud, käinud seal toas hoowi kaudu
sees Mari Palberg, kes seekord Saarmanni
majas elanud. Kedagit teist inimest sell
Hans Tort palus ette kutsuda ja tunnis
kes praegu tema, Torti, teenistuses on ja
Kingsepp Annerti ema, kes Bergi majas
elab.
Hans Tort
Kohus määras seda asja uuesti kuula
misele wõtta 16 juunil 1900 a, milleks ajaks
kohtu kaijad Hans Tort ja Mari Palberg
ise ilmumad, aga tunnistajad kutsutud
saawad
J Kallis
A. Anson
Määrus on kuulutatud
Mari Palberg kirja oska
dega kinnitama saab, tunnistas: Reedel-
järgmisel päewal pärast wargust - tulnud
ja rääkinud et teda tehtawat Torti raha war-
gaks, kuna tema raha mitte warastanud.
ei ole. Et kohtusse minemisest peaseda luba
nud ta oma poega lasta nõuuetawat raha wäl-
ja maksta.
Mai Annert kirja ei oska
Tunnistaja Jüri Kaarle p. Palberg 20 aw
luteruse usku, kaebtuse aluse poeg, tun-
nistas, et tema on ütelnud Hans Tortile
Minu ema raha warastanud ei ole, aga
kui Teil tõsine tahtmine on, siis wõin
ma selle raha Teile kinkida.
Juri Pahlberg
Kohus läks mõistuse tegemisele
Eesistuja JWillard
Liikmed et Anson
AKt No 89
1900 a.
Keiserliku Majesteedi käsu järel.
1900 aastal Juuni kuul 16 päewal Rapla walla kohus
oma awalikus kohtu koosistumises, millest osa wõtsiwad:
Eesistuja J. Wellard
J. Kloch
liikmed:
A. Auson
ja kirjutaja
J Maksim juures oli,
Mari Palbergi
süüdistamise asja
läbiwaadates, kaebaja ja kaebtuse aluse suusõ-
nalisi seletusi ja tunnistajate ütelusi ära
kuulates.
leidis: et Mari Palbergi peale tõestetud
süü ei ole küllalt tõendatud, mis pärast
põhjust ei ole teda karistamise alla
heita
Wõru Ühistööle
17.III.19.
N234
Tarwidus soojasöökide toitluspunktide järel Wõru-
Petseri sõjaliinilt ewakueritawatele haawatutele
ja haigetele sõduritele on üli suur, mispärast
Wõru Ühistööd palun Petseri lähedale kõige
ühte punkti kohe awada.
Haigete kanderaama on Ühistööl nähtawasti
wähe; et aga wiimased haigete kannatamist
waksalist haigemajasse paigutamise puhul
märksa kergendawad, palun Ühistööd neid
haigemajale rohkemal arwul teha lasta
Tartu Ühistöö, nii kui selle juhataja hra Sternfeld
teatas, on walmis Wõru Ühistööd 10,000 mar-
gaga, tarbekorral ka suurema summaga,
toetama.
Ka wõib ta, kui Wõru Ühistöö seleks soowi
awaldab, Tartu, Puka ja teistest waksalitest
toiduaineid Wõrru käsutada.
Palun ruttulist korraldust
teha lasta, et otstarbe-
kohased haigetetransport
abinõud wiibimata
Wõrru saadetud saaks
N 565
Wõru Punase risti Komiteele
- N 115 päale
Käesolewa ärakirja
8.V.19. N
Ärakiri
Telefonogramm
Ajutisele Walitsusele.
Wõru Ühistöö haigemajas kaswab haigete
sõdurite arw iga päewaga, ülatab juba sajani.
wasta
Haigemaja ruumid ei terwishoiulistele nõuetele:
tarwis wentilatsioon, wäljakäigu kohad ja
wannituba kohaliselt sisse seada, milleks
aga raha puudub. Arstiabi on wäga
puudulik: iga päew ilmuwad lühikese aja
peale linna ja sõjawäe arst; ravitsemise
abinõudest on suur puudus. Palun alalist
arsti haigemaja juurde komandeerida niisama
ka awansina raha määrata.
No 96
Wõru maakonna komissar Luht
Wõru Ühistöö esitajad
Martha Lindberg ja Johannes Sandt2.
sõidawad Wõru Punase Risti osakonna
haigemaja asjus Kanapäässe
kohalika
Palun riigi, rahwawäe ja omawalitsuse
asutuisi, ja kui ka kõiki eraisikuid,
neil nende ülesande teostamiseks
abiks olla.
II N 319.
wälja antud 22.III.
8. V. 1919. N 557 55.
WÕRU EESTI PUNASERISTI
Wõru maakonna Komis-
saarile.
"7" mail 1919 a.
No 115
Eesti Punase Risti Wõru
Wõrus.
maakonna Komitee juhatus
palub tungiwalt korraldust
teha ja kaasa aidata, et Punase
Risti Wõru haigemajale saaks
8.V. telegram
haigete ja haawatute traasportee-
mi ärakiri
rimiseks wähemalt kaks sanitaar
ehk weoautot muretsetud
Pun. risti
Komiteele
Wõru haigemajast on ewakuee-
ritud senini üle kahe kuu läbi-
segamini ligi 30 haiget ja haawa-
tud päewas. Wõru linnast kuni
Wõru waksalini on 3 1/2 wersta
halba teed. Sellekohase Wõru
Miilitsa Ülema korralduse järele
on kuudi hobuseid pääle
10 mai wäga raske saada
kuna põllumehed sellekohase
määruse järele põllutööle on
lubatud jääda.
Käesolew telefonogram on wastu
wõetud edasi saatmiseks
Raske on päält waadata seda
waewalist haigete ja haawatute
sõdurite transporteerimist harilikutel
küüdi wankritel kuulata neid
karjatusi, mis sellega ühenduses
Autoga transporteerimine
on haigetele palju parem
tuleb odawam, kuna nüüd iga
päew 10-15 küüdihobust tarwis
läheb. Ühes sellega kaoks ka
waewaline küüdihobuste kauplemine
ja asjata ootamine
E.P.R. Wõra maakonna
ajutisele walitsusele
ärakiri siseministrile
Iga päew tuleb Wõru punase risti
koguni kuni 80 hawatud saata.
Transport sünnib mööda auklist
kiwiteed lihtwankrites.
Südat lõikawad on hawatute
kaleskad, automobilid on
terwetel siselinnades tarwitada.
Allkiri
9 aprillil 1929 a mina allakirjutaja Juhan
Kosenkranius olen selle allkirja Talli vallakohtu
esimehele
liikmele P. Soonetsile selle üle andnud et mina
surnud Kadri Kosenkraniuse järele jäänud
varandusest midagi ära peitnud ei ole, et minu
teadmise järele üleskirjutamise juures midagi ei
puudunud ja et mina näinud, ega kuulnud
ei ole, et sellest varandusest midagi oleks ära
peidetud, ära võetud, ehk teise paika kantud,- ja
selle üle et selle allkirja andmise juures minule
Rahukohtu. N. S. § 176 on kuulutud.
Allkirja vottis
esimees
Üleskirjutus.
Tralli valla Hoolekande kohtu esimehe P. Soo-
netsi, ühes sekretäri k.t. S. Petersoniga, toime pantud
Tralli v. Vana Järve talus 9 aprillil 1929 a. seal, asu-
va surnud Kadri Kosenkraniuse, sündinud Soobiku
järelejäänud varanduse kohta.
Järje
Üleskirjutatud asjade nimetus
Hinnatud
väärtus
Nr." "s"
Kolman. isikute
avaldused.
Üks punane suur ruun hobune
Kaks tublit piimalehma á, 100 "kr".
Üks nuum siga
Viisteist puuda rukki á, 3 "kr"
Viisteist puuda atri á, 3 "kr"
45 -
Viisteist puuda kaeru á, 3 "kr"
Viis puuda nisu á, 4 "kr" 50 "s"
22 50
Üks poleeritud saarepuust kapi
Üks riide kirst
üks raudtelgedega vanker
60 -
Neli lammast talledega á, 10 "kr"
Üks villane kangas - 30 küünart á, 2 kr. 50 "s"
75 -
Üks linane kangas - 30 - á, 60 "s"
Kaks sulgpatja á, 4 "kr"
8 -
Kaks villast voodi tekki á, 8 "kr"
16 -
Mitmesugust ihu ja voodi pesu
25 -
Kolm vask suga á, 2 " kr"
Kokku 970 50.
Markus: Käesolevas üleskirjutuses loetletud varan-
dus on Kadri Kosenkraniuse sünd. Soobiku
poolt kaasavarana ligi toodud ja ni-
mekirjas on kõik varandus ülesloetud:
Rendi-Kontraht.
Ahja talu
Kiisamäe No 9
Riiklik Ajaloo Keskarhiiv
F.nr. 367 Nim.nr. 1 Sü.nr. 2867
kõige selle talu päralt olewate hoonete ja päraltolemis-
ega, nende õigete rajada ja piiride sees, kuida nemad
aastal 1 maamõõtja Heinrich Dofeldti
poolt kaarti on pandud, ristikiwide- ja kupitsatega
ära märgitud on saanud, kõige õiguste ja wõimustega,
mis Liiwimaa talurahwa seaduseraamatu järele
13mast nowembrist 1860 aastast talupoeglikkude kohtade
küljes on, talupoja Jaan Jakobi p. Põdder
kätte, tema päriseks ja igaweseks omanduseks selle
kokkuräägitud kindla kaubahinna 8600 rubla
- kop. eest, kirjuta kahesa tuhat
kuussada rubla
§ 2.
Seda kaubahinda suur 8600 rubla - kop.
õiendab ostja Jaan Põdder
sellel, wiisil, et tema:
1) müüjale juba sularahaga
ära maksekud summa suur 3600 rubla.
kirjuta kolm tuhat
kuus sada rubla
rubla, mille täie ja õige kätte-
saamise üle tema oma siin
kontrahti all olewa nimeallkirja
läbi õiguse wiisil tunnistada
tahab, siia kaubahinna pääle
arwesse paneb.
2) selle talikoha pääle lu-
batawa pantkirja summa suur 3900 rubla
üheksa saada
rubla, kui oma wõlga enese
pääle wõtab ja ühtlasi sellega
tõsiselt tõotab, et see pantkirja
summa, Liiwimaa mõisnikude
mõisade krediitseltsi palumise
pääle kõige esimeses wõlas nime-
tud talukoha kõige päraltolemis-
tega ning kõige hoonetega
saab sisse kirjutatud (ingrosse-
Summa 7500 rubla.
Transport 7500 rubla.
ritud) saama; ning pääle seda
tõotab ostja nimelt, kõik Liiwi-
maa mõisnikude mõisade krediit-
eltsi walitsuse kinnitusi ja seadusi
ilma wastupanemata heaks wõtta
ja kindlaste täita, ei kunagi
midagi ette wõtta ehk leppida,
mille läbi Liiwimaa mõisnikude
mõisade krediitseltsi walitsuse ar-
wamise järele tema poolt iseära-
likult pandiks pantid talukoha
wäärtus ehk sissetulek muudetud
ehk wähendud wõiwad saada -
ja annab selle läbi nimelt, kui
tema seda lubamist ei hoia ehk
kui tema pantkirja wõla intres-
sid ehk muud maksud õigel ajal
ei maksa, krediitseltsile õigust,
pantkirja wõlga kohe ülesütelda
ja Marimõisa
talukoha sekwestri alla wõtta ning
kõik tema muud warandust keelu
alla pandmist nõudma;
3) selle ostuhinna osa üle,
suur 1100 rubla,
kirjuta ükstuhat
üks sada
rubla, mis weel wõlgu, warsti
pärast seda, selle
Marimõisa
talukoha pääle lubatawa pant-
kirja summa järele ühe selle talu-
koha pääle kinnitatawa, igal
aastal 5 protsendiga pärast
ja nimelt 55 rubla
% aastas ja
oktoobril ja aprillil
protsendiga pooleaastas
wälja makstawa intressiga wõla-
kirja toimetada laseb ja selle
Summa 8600 rubla.
§ 9.
Ostja saab Aprilli 23 kuu päewal
1910 aastal talu kätte ja
kannab sest päewast saadik kõik awalikud ja muud
maksud ja sundimused, millest päewasat saadik ka ostu-
hinna osa eest protsendid peawad arwatud saama.
Ostja peab seda talu sessamas seisuses wastusõtma,
missuguses tema
ilma et tema hoonete, aedade, põl-
dude, piiride, mõõtmise j.n.e. pärast ja ehk ka
selle ostetud talu kontrahti § 1 ülespandud taalri-
arwu pärast ühtegi järelrehnungi tõsta tohiks.
§ 10.
Nõnda kaua kui ostuhinna osa mitte weel kõik
täielikult ära ei ole maksetud, ei tohi ostja ilma müüja
lubata seda talukohta mitte teisele kaugemale müüa,
olgu siis, kui uus ostja weel alles wõlgu olewa
ostuhinna osa wäljamaksmist enese peale wõtab ja
ilma aja wiitmata kohe ära õiendab.
§ 11.
Ostja teeb enesele kohuseks, niipea kui eesseisaw
ostukontraht kinnitatud on saanud, seda müüja poolt
selle talukoha pääle lubatud pantkirjawõla eest juba
äramaksetud wõlawähendamise raha osa, kuida seesama
krediit-seltsi Eesti jooskonna poolt saab wälja arwatud
ja tunnistuse läbi tõeks tehtud saama, müüjale sula-
rahaga wäljamaksta.
§ 12.
Niipea kui praegune rentnik müüdut talukohast
lahkub, on ostja kohus seda tasumisesummat puhta
rahaga rentnikule wäljamaksta, mis müüja poolt, kas
seaduse järele ehk kontrahti põhjuse peal, rentnikul
nõuda on, ning ei ole see ostjast maksetaw tasumise-
summa mitte lepitud ostmisesumma arwesse panna.
§ 13.
Kõik teed, mis selle Marimõisa
talu läbi käiwad ja talukoha ehk mõisa kaardi pääl
ülestähendatud on, jääwad üleüldiseks pruukimi-
seks lahti.
§ 14.
Piirid Marimõisa
talukoha ja kõige müüja omanduses seiswa maa
wahel peab ostja kõige wähemalt 6 aasta sees üks
kord ilma müüja abita wõsadest puhastama ja piiri-
märgid (kupitsed, ristikiwid) alati heas seisuses
hoidma. Ka peab tema kõik kanaalid ja kraawid, mis
tema talukoha piiridest läbi ehk mööda neid lõigatud
on, nii kaugelt parajas sügawuses puhtad ja lahti
hoidma, kui tarwis on, et wett pealpool tema talu-
kohta ehk selle taga olewa maade pealt ilma takistu-
seta wõib maha lasta. Ka tingib müüja omale seda
õigust, müüdud talukoha piiridest läbi ka edespidi
kraawid lõigata, kui tema neid arwab pealpool ole-
wate talukohtadele tarwis tulewad, ilma et ostjal
ega nende puhas-
õigust oleks, seda keelda, waid peab tema ka uued
tamist takistada
kraawid niisama korras hoidma, kui wanadki. Selle
maa eest, mis uue kraawide tarwis pruugitakse, saab
ostja tasumise maa suruse järgi 15 rubla tessätini
pealt arwatud.
Puride korras hoidmine on nagu
müüal, kui ka ostjal kohus ühtemoodi
korras hoida
§ 15.
Ostja annab seeläbi oma täisluba selle tarwis, et
kõik selle kontrahti §§ 1-15
sees nimetatud tingimised kui selle
Marimõisa talukoha asjalikud koormad
ehk kui lepitud äramüümise keelamine artikli 20 punkt
2b. ja artikli 21 punkt 1a. ajaliste krundiraamatu
asjade toimetustesse puutuwate seaduste põhjusel kre-
postregistrisse sisse kirjutatud (ingrosseeritud) saawad.
§ 16.
Kõik kulud, mis selle kontrahti tegemise ja kinni-
tamise niisamuti ka obligatsioni ingrosseerimise ja
kaardi joonistamise läbi tõusewad, kannab ostja üksi-
päinis.
Mõlemad kontrahitegijad tõotawad oma südame-
tunnistust mööda, et see selles kontrahis ülespandud
ostuhind mitte wälja mõeldud ei ole, waid tõesti
kokku lepitud on, annawad oma luba, et see kontraht
Jurjewi-Woru Rahukogu juures
olewa Kreposti (kinnitamise) jaoskonna kreposti raama-
tusse sisse saaks kirjutatud ja wolitawad seda kontrahti
Kreposti kaoskonda sisseandma ja kinnitatud kontrahti
Selles aktis on kuus
(6) järjekorras nummerdatud lehte.
SEKRETÄR
§ 6.
Koduse pruukimise jauks tarwilist kütust,
hoonete parandamise tarwispuid. kui kaa teibaid
ja hagu aedade tarwis rentnik*) saab:
a)Põletamise puud ja hagi ei sa rentnik
mitte mõisa poolt.
b) Aedade parandamise tarwis antakse üksi
siis uued puud. kui aedad wanaduse pärast
on äramädanenud; on agga rentnik aedad ära-
põletanud ehk muido äraraiskanud, siis peab
tema seda oma kuluga parandama.
d) Honete ehitamise ehk parandamise ma-
terjal annab mõisaherra nii, kudas se
§ 19 selgemalt saab siia kirja pantud.
Kõik materjali andmine, kas honete ehi-
tamise wõi parandamise ehk aedade pa-
randamise tarwis saab nii tehtud, et mõi-
saherra laseb üks kord aastaks ja nimelt
talwel kõik talud ülekaeda ja saab siis
otsus tehtud, mis ja kelle talule saab se
aasta materjal antud. Se on kõik mõisa-
herra asi, kas ta annab wõi mitte, ja
peab rentnik üksi sel rewideerimise ajal
kõik nõudma, mis ta arwab tarwis ole-
wad. Muu ajal ta ei sa midagi
§ 7.
Talwekuu 12. päewal 1860 a. kinnitatud
Liiwi gubermangu Talurahwa Seaduseraamatu
146 ja 147 kirjatüki põhjal peal ei ole selle talu
rentnikul õigust õlgi, põhku ja heinu ilma mõis-
niku teadmata ja igakordse iseäralise lubata olgu
kellele tahes laenata ehk müüa; ühtlasi teeb
mõisnik enese kohuseks rentnikule luba anda, heinu,
õlgi ja põhku seda mõõtu mööda müüa, kuida
neid sest arust rohkem saab, mis loomade ja
houste söötmiseks tarwis läheb, keda raudwaraks
arwatakse, mis rentnik selle kontrakti 16 § järele
enese peale wõetud kohuste õiete täitmise eest
pandiks on pannud ja keda tema kohus alati
heas korras hoida.
Tähendus: Et sellel talul wähe heinamaad on,
siis saab kokku lepitud, nagu seda ka § 5mast lugeda
wõib, ei tohi rentnik ialeski heinu wõi põllupohku müija.
*) Tähendus. Siin pannakse üles: kas rentnik
saab mõisametsast selle tarwis puid ja mis-
sugusid nimelt; ehitusepuud pannakse tüki
kaupa kännupaksuse nimetamisega, ahju- ehk
põletamisepuud süldade, mättad, kubiksüldade,
haud ja teibad koormate järele kirja.
§ 8.
Talwekuu 13. päewal 1860 a. kinnitatud
Liiwimaa gubermangu Talurahwa Seaduseraamatu
207 kirjatüki järel kõik üleüldsi kroonu-, maa- ja
kogukonnamaksud raha ja moonaga, mis rentniku
ja tema renditud maa peale üüd, kui kaa wõib
olla seaduse läbi edaspidi pannakse, ˅ maksab
rentnik iga aasta ülemate poolt tehtud jautamise
järele. Sellejuures peab aga 14. meiukuupäewal
1886 aastal Kõigekõrgemalt antud käsk wististe
tähele pandud saama.
˅ Dessatini raha wälaarwa-
tud.
Kahjud, mis õnnetumast juhtumisest wõiwad
tulla, nagu: tulekahju, rahekahju ja loomakatk,
kannab rentnik üksinda.
Rentnikul on õigus enese tehtud maadepa-
randamise eest tasumist seda mööda nõuda, nagu
see 22. meiukuupäewal 1865 a. Kõigekõrgemalt
kinnitatud Balti gubermangude komite seaduse
5. § (Liiwimaa gubermanguwalitsuse patent
7. heinakuupäewast 1865 No 67), kui kaa
13 talwekuupäewal 1860 kinnitatud Liiwimaa
gubermangu Talurahwa Seaduseraamatu 138 ja
139 kirjatüki ja Balti kindralguberneri kinnitatud
Liiwimaa talurahwaasjadekohtu juhatuste sees
(Liiwimaa gubermanguwalitsuse patent 26. Jüri-
kuupäewast 1868 a. No 29) näidatud.
Tähendus. Rentnikul on üksnes sell korral
maadeparandamise eest õigus tasumist nõuda,
kui ta selle töö tarwis mõisaherra käest kirjaga
luba on saanud.
Peaks mõisnik mõisa enne selle talu rendi-
aja lõppu ühe kolmandama inimesele äramüüma
ehk rentnikuga uut kontrakti talu rendi peale
andmise pärast mitte tegema, siis on rentnikul
õihus kahjutasumist nõuda, nagu see 22. meiu-
kuupäewal 1865 a. Kõigekõrgemalt kinnitatud
Balti gubermangude komite seaduse sees üles-
pandud on.
Mõisaomanikul on õigus igal ajal talu
majapidamist läbiwaadata ehk kedagi teist inimest
läbiwaadata lasta.
Liiwimaa Talurahwa Seaduseraamatu 210 §
järele ei ole rentnikul õigust, ilma mõisniku tead-
mata ja lubata renditud maast ühe teise inimesele
ei täit talu ega selle tükkisid äraanda; niisugusel
korral on mõisnikul õigus rendikontrakti tüh-
jaks teha.
Kui mõisnik eh rentnik seda kontrakti kunni
Jakobipäewaks (25. heinakuupäewal) wiimsel
rendiaastal wallakohtu ees pole ülesöelnud, siis
jääb kontrakt 13. talwekuupäewal 1860 a. kinni-
tatud Liiwimaa Talurahwa Seaduseraamatu 215
kirjatüki järele wait olles endiste tingimistega
kolmeks aastaks maksma.
Selle aasta 1. küünlakuupäewaks, millal
rentnik talukohast wäljaläheb, on tema kohus
poole eluhoonet ja teisi kõrwalisi hoonid talukoha
uue rentnikule pruukida anda.
Nende kohuste täitmise kindluseks, mis
rentnik selle kontrakti järele kõik enese peale on
wõtnud, wastab tema kõige enese warandusega,
iseäranis oma raudwaraga, mis kõige wähemast
3 houst ja 10 tükki sarwloome
peab olema. ja 21 wakka suwewilja-
seemet.
§ 17.
Peaks rentnik enne kontrakti lõppu ärasurema,
siis lähewad kõik selle kontrakti järel õigused ja
kohused tema pärijate kätte selle põhja peal, mis
1860 a. Talurahwa Seaduseraamatus 193 kirja-
tükis näidatud, kunni järgmise
peale rentniku surma
Jüripäewani
kui aga mõis teise mõisniku kätte läheb, siis
13. talwekuupäewal 1860 kinnitatud Liiwimaa
Talurahwa Seaduseraamatu 208 § järele ei tehta
see kontrakt mitte tühjaks, waid jääb kunni kau-
beldud lõpupäewani oma täie jõuu sisse.
§ 18.
Kahtlaste asjade seletamise juures, mis neil
kordadel tõusta wõiwad, mis praeguse kontrakti
sisse pole ülespandud, peab nende juhatuste järele
käidama, mis 13. talwekuupäewal 1860 a. Liiwi-
maa Talurahwa Seaduseraamatus, 1868 a.
(26. leikusekuupäew 1868 No 29 all wäljaantud
Liiwimaa gubermanguwalitsuse patentis) Liiwimaa
talurahwaasjadekohtu juhtatustes, 22. meiukuu-
päewal 1865 Kõigekõrgemalt kinnitatud Balti
gubermangude komite seaduses ja 9. heinakuu-
päewal 1889 kinnitatud Balti gubermangude
kohtuolu ja talurahwa kohtute muutmise seaduses
ülespandud, kellejuures iga kord Weenekeele
tehtud kontrakti sisu algusekirjaks wõetakse.
§ 19.
Honed peab rentnik iggal ajal heas korras
piddama, nimelt kattused ja ahjud iggal
süggisel ja kewadel parandama ehk kui tar-
wis, wastseid teggema, kõik ilma et temal
elles eest midagi tasumist nõuda on.
Aedad, laudad, tallid, küünid, koad, keldrid,
saunad ehk wanna elutare külge kambrid
ehitab ja kattab rentnik üksipäini oma ku-
luga ja weab ka üksi materjali juure ning kaewab ja
kaewu üksi; selle eest ei ole mingisugust tasumist nõuda.
Kui agga uks rehetare kambriga uueste
ehitada tuleb, siis weawad Ahja talu-
rentnikud üheskoos, igaüks oma koha suu-
ruse järele, palgid ja muu materjali juure
ja annawad õled kattuse tarwis ja mak-
sawad meistri palga. Selle talu pereme-
hel jääb üksi raud ja klaas osta ja külge
ehk ette panna, maakiwwid, kruusa, wet,
sawwi, witsad ja samblad juure wedada
Mõisaherra annab ehitamise materjali,
nii kui palgid, lauad, roowid, telliskiwid,
lupja, nõnda ka ehitamise plani.
Tänasel allnimetatud päewal on Jürjewi
maakonnas ja Kambja kihelkonnas
olewa Weski mõisa
pärisherra, mõisniku Nikolai Ge-
orgiewitsch von Andreä
kui müüja ja selle Weski
walla hingekirjas seiswa talupoja Peter
Jaani poja Eller,
kui ostja wahel, mõlemilt poolt pärijate, päranduse
ja õiguse osawõtjate pääle järelseisaw müümise ja
ostmise kontraht maha tehtäd.
§ 1.
Weski mõisa pärisherra
mõisnik Nikolai von Andreä
müüb ning annab ära Liiwimaa kubermangu
walitsuse patendi läbi 5dast septembrist 1866 aasta
No 80 all kuulutatud reeglite põhjusel talukohtade
müümise ja ostmise üle Liiwimaa mõisnikude kre-
diitseltsi abiga, päämõisa wastutamisega, tema
Weski mõisa päralt olewa
Laiwa No -
waku-talukoha, kel maakrunti on:
kõlblikud maad - 33,26 tess.
kõlbmatta maad - 6,98 tess.
Kokko 40,24 tess.
maawäärtus 21 ta-
ler 7 krossi,
kõige selle talu päralt olewate hoonete ja päralt olemis-
tega, nende õigete rajade ja piiride sees, kuida nemad
aastal 1855/56 maamõõtja H. Hermson
ära märgitud on saanud, kõige õiguste ja wõmistega,
mis Liiwimaa talurahwa seaduseraamatu järele 13.
nowembrist 1860 aastast talupoeglikkude kohtade küljes
on, talupoja Peter Jaani
poja Elleri
kokkuräägitud kindla kaubahinna 3600 rubla
kop. hõbeda eest, kirjuta kolm-
tuhad kuus sada rubla
koppika
Seda kauba hinda suur 2600 rbl. - kop.
hõb., õiendab ostja Peter Jaani-
poeg Eller
sellel wiisil, et tema:
1) müüjale juba sula
rahaga ära maksetud summa suur 700 rubla hõb.
kirjuta seitsesada
rubla hõb., mille täie ja õige
kättesaamise üle tema oma siin
rehnungi paneb.
2) selle talukoha pääle lu-
batawa pantkirja summa suur 1600 rubla hõb.
kirjuta üks tuhad
kuus sada
rubla hõb., kui oma wõlga enese
summa, Liiwima mõisnikude
mõisade kreditseltsi palumise
pääle kõige esimeses wõlas ni-
metud talukoha
Laiwa
kõige päraltolemistega ning kõige
hoonetefa saab sissekirjutatud (in-
grosseritud) saama; ning pääle
seda tõotab ostja, kui Liiwimaa
Mõisnikude Mõisade Kreditseltsi
wõlgnik see Kõigekõrgemalt kinni-
tatud 23. Mail 1896 a. Kre-
ditseltsi põhjuskirja järele kõik
kohustused täita, mis ülewal
nimetud põhjuskirjas üles
pantud on, ja ennast kõiki praegu
makswate ja eespool wäljaan-
tawate Kreditseltsi seaduste ja
seadmiste alla heita.
3) selle ostuhinna osa
üle, suur 1300 rubl. hõb.
kolm sada
rubla hõb., mis weel wõlgu,
Summa 3600 rubl. hõb.
Rahukogu juures
Talu kätteandmise päewast saadik kannab ostja
kõik selle talukoha pääl hingawad praegused ja tulewad
seaduslikud kroonu ja awalikud maksud ja sundmused
wäljajätmata, iseäranis ka neist §§ 48 ja 49 Liiwi-
maa Talurahwa Seaduse raamatus 1860 aastast
nimetatud awalikkudest maksudest, seda selle talu pääle
tema adra (taaleri) suuruse osa järele täie päämõisa
suuruse wastu langewat jagu, ja maksab seda jagu
51 § põhjusel päämõisa pärisomaniku kätte igakord-
setel terminidel sisse.
Ostja teeb enesele kohuseks Ewangeli-Luteruseusu
kiriku ja kooli maksusid ja sundmusi seaduslikul wii-
sil kanda, ning jääwad maksud ja sundmused
igaühe taluperemehe wahetuse korral selle
Marimõisa talukoha pääle
seaduslikul wiisil seisma.
Selsamal wiisil wastutab see talukoht nimetatud
maksude ja sundmuste täitmise eest ka sellel korral,
kui nemad seaduslikul wiisil muudetud, kõrgendatud
ehk puhta raha wõi waha wäärtuse pääle peaksiwad
ümber seatud saama
Ostjal ei ole mitte luba talukohta teist wiisi
ära müüa kui nende tingimistega, et uus ostja
neid sundmusi enese ja enese õiguseosawõtjate pääle
wõtab, ja lubab ostja sellega tõsiselt, et selle para-
grahwi sisu kõige oma tingimistega, ajaliste krundi-
raamatu asjade toimetusesse puutuwate seaduste põh-
jusel, kuida kohus krepostregistrisse sisse kirjutatud
(ingrosseerritud) saaks saama.
Tähendus: Niipea kui müüdut talukoht ühe Õigeusu-
lise omanduseks saab, ei tähenda need selles para-
grahwis seiswad punktid niikaua midagi, kuni see talu-
koht ühe Õigeusulise omandus on; saab see talukoht
pärast aga jälle ühe teise inimese omanduseks, kes mitte
Õigeusuline ei ole, siis peawad need siin § 7me sees
tähendatud punktid täieste täidetud saama.
Liiwimaa Talurahwa Seaduse raamatu 1860
aastast § 220 põhjusel mitte ostja kätte antaw jahi-
nõndasama ka kalapüüdmise õigus selle talukoha
piiride sees jääb päämõisa pärishärra igaweseks
omanduseks.
Tähendus. Läbbiseggamine on arwatud, et igga
aasta üks talu terwelt uueste ehk ümber tuleb
ehitada. Kui aga ühel aastal kas tulekahju ehk
wanaduse pärast mõisaherra sunnib kaks ehk
rohkem elutared täieste uueste ehitada, siis
annab mõisaherra neid kattused, mis rohkem
kui ühe maja jaggu on, omast käest, muu ehi-
tamise sundimised jäwad agga nii kui üle-
wal on seletud kõige Ahja walla peremeeste
peale.
Tulewad agga kaks talud poolikult ümber
ehitada, siis saab see ühe maja eest arwa-
tud, ja ei anna mõisaherra muud midagi
kui materjal.
Peeter Kutsar
Ahjal, 9 Detsemb 1892 aastal.
Et praeguse kontrakti sisu Talurahwa Sea-
duseraamatu 718 kirjatüki järele rentniku
Johan  Wiritetile
selgeste etteloetud ja äraseletatud ja et ta wastu-
waidlemata selle sees tehtud tingimisi kontrakti
kinnitamise juures täita lubas, tunnistatakse
seega tõels.
Ahjal, 9 Detsember 1892. aastal.
Lisakiri.
Majade seisus, nii kui tema kewade maja
äraandmise ajal peab olema:
1) Eluhoone rehega hea.
2)Aitdad wana aga kõlblik.
3) Lautad küüniga ühe katuse all
head.
4) Tall sia ja lambalaudadega - head.
5) Küün
6) Koda
kõlblikud
7) Saun
8) Kelder
9) Aijad kõlblikud.
Talukoha müümise ja ostmise kontraht.
Jurjewi
maakonna,
Sangaste-Laatre
kihelkonna,
mõisa,
waku talukoha No 12
39 taaldrit 42 krossi.
Jürjewi maakonna,
Kambja kihelkonna,
Weski mõisa,
Laiwa waku talukoha No -
"21" taaldrit "7" krossi.
Transport 8600 rubla.
wõlakirja järelseiswate termini-
des ja jagudes kui nimelt:
ilma kõige ette ülesütlemiseta
müüjale ehk igaühele selle wõla-
kirja õige nõudjale sularahaga
wäljamaksab
Tähendus. Ülewal nimetatud pantkirja wõla eest mak-
sab ostja enne tarwiliku seletust krediitseltsiga, müüjale
iga poole-aasta lõpetusel 5 protsenti renti, arwatud
peale hakates kontraki
kinnitamisest
§ 3.
Ostja teeb enesele seeläbi kohuseks selles talus
ise omal kulul üht kõikidest wõlgadest prii olewat
raudwara seaduslikus suuruses pidada (waata §§ 224,
225 ja ka lisa C. Liiwimaa Talurahwa Seaduse
raamat 1860 aastast), ja nii kaua kui see pantkirja
wõlg ja müüjale wõlgu olew ostuhinna osa mitte
weel kõik ära ei ole maksetud, seda raudwara alati
täies arwus ja hääs korras hoida, ja seda talu ei
ühelfi wiisil halwendada ja hooletusse jätta.
§ 4.
Ostja wõtab enese peale üldüldise wastastikusse
wastutamise, mille eest kõik krediitseltsi wõlgnikud
ila wahetpidamata teineteise wastu wastutawad -
selle Marimõisa
talukoha pantkirja wõla suuruse järele
§ 5.
Ostjal ei ole mitte õigust niikaua kui tema weel
krediitseltsile wõlgu on, selle Marimõisa
talukoha pääle mõne teisele ühtegi-
suguseid jäädawaid õigusi lubada.
Sangaste Laatre
waku talukoha No
Transport 3600 rbl. hõb.
warsti pärast seda selle
kirjasumma ühe selle talukoha
pääle kinnitawad, igal aastal
wije protsendiga
pärast ja nimelt sel 1el
Aprilil ja sel
1el Oktobril
2½ protsendiga poole-
aastas wälja makstawa intres-
siga wõlakirja toimetada laseb
ja selle wõlakirja järelseis-
wates terminides ja jagudes
kui nimelt 14e aasta joksul,
arwata 1902 a., iga aas-
ta 1el Aprilil 90 rubla,
kokko1260 rubla
aga 15al aastal 1el
Aprilil wiimased
40 rubla
wälja maksab.
Summa 3600 rbl. hõb.
Tähendus 1: Ülewal nimetatud pantkirja wõla eest mak-
sab ostja enne tarwiliku seletust kreditseltsiga, müüjale
iga poole-aasta lõpetusel protsenti renti, arwatud
1st Aprilist 1902a.
Tähendus 2: Peaks olema, et Kredit Seltsi poolt saab
Laiwa talu peale mõisa
pantkirja wõlast wähem kui 1600 rubla ümberkirju-
tatud, siis peab selle obligatsjoni summa, mis p. 3
§ 2 ostjast tuleb müüjale wälja anda, nii palju suu-
remaks kirjutada, kui ettearwatud ja ümberkirjutud
summade wahet on.
Ostjal ei ole mitte õigust niikaua kui tema
weel kreditseltsile wõlgu on selle Laiwa
talukoha pääle
mõne teisele ühtegisuguseid jäädawaid õigusi lubada.
talu kätte ja kannab sest päewast saadik kõik awalikud
ja muud maksud ja sundmused, millest päewast saadik
ka ostuhinna osa eest protsendid peawad arwatud saama.
Ostja peab seda talu sessamas seisuses wastuwõtma,
missuguses tema sel nimetatud päewal oli, ilma et tema
hoonete, aedade, põldude, piiride, mõõtmise j.n.e pärast
ja ehk ka selle ostetud talu kontrahti § 1. ülespandud
taalriarwu pärast ühtegi järelerehnungi tõsta tohiks.
Taluhoonet ja ajiad wõtab tema ses
seisuses wastu, missuguses nemad
olid 17al Novembril 1901 a.
kõik selle talukoha pääl hingawad praegused ja tule-
wad seaduslikud kroonu ja awalikud maksud ja sund-
mused wäljajätmata, iseäranis ka neist §§ 48 ja
49 Liiwimaa talurahwa Seaduse raamatus 1860
aastast nimetatud awalikkudest maksudest, seda selle
talu pääle tema adra (taaleri) suuruse osa järele
täie päämõisa suuruse wastu langewat jagu, ja
maksab seda jagu 51 § põhjusel päämõisa päris-
omaniku kätte igakordsetel terminidel sisse.
Ostja teeb enesele kohuseks Ewangeeli-Luteruse-
usu kiriku ja kooli maksusid ja sundmisi seadusli-
kul wiisil kanda, ning jääwad need maksud ja sund-
mused igaühe taluperemehe wahetuse korral selle
Laiwa talukoha
pääle seaduslikul wiisil seisma. Selmal wiisil was-
tutab see talukoht nimetatud maksude ja sundmuste
täitmise eest ka sellel korral, kui nemad seaduslikul
wiisil muudetud, kõrgendatud ehk puhta waha wõi
raha wäärtuse peale peaksiwad ümber seatud saama.
ära müüa, kui nende tingimistega, et uus ostja neid
sundmusi enese ja enese õiguse osawõtjate pääle
wõtab, ja lubab ostja Peter Jaani
poig Eller
sellega tõsiselt, et selle paragrahwi sisu kõige oma
tingimistega, ajaliste krundiraamatu asjade toimetu-
sesse puutuwate seaduste põhjusel, kuda kohus krepost-
registrisse sisse kirjutatud (ingrosseeritud) saaks saama.
Tähendus: Niipea kui müüdud talukoht ühe Õigeusulise
omanduseks saab, eti tähenda need selles paragrahwis
seiswad punktid niikaua midagi, kuni see taluoht ühe
Õigeusulise omandus on; saab see talukoht pärast
aga jälle ühe teise inimese omanduseks, kes mitte
Õigeusuline ei ole, siis peawad need siin § 5-me sees
on rentniku kohus kõik tema kätte antud hooned
pärast rendi, kui kaa selle aja lõppu, ku kaa sell
korral, kui ta ennem rendi peaks äraandma,
täieste tagasianda.
Rentnik maksab renti iga aasta kakssada
wiis kümmend kolm rubla
järgmiste aegadel:
1sel Märtsil pool renti, se on 125 Rb. - Kop.
tulekassa raha 3 " - "
10mal Detsembril pool renti, s.o. 125 " - "
Summa 253 Rbl.
Rentniku kohus on tema kätte antud maad
üleüldsi pruugiks wõetud põlluharimise eeskirjade
järele (1860 a. Talurahwa Seaduseraamatu
141-146 kirjatükk) harida ja senna peale ehi-
tatud hooned tarwituse järele alati parandada.
Pärast rendilõppu annab ta tagasi: ja peab se talu ka keik
se rendi aeg nii wiisi piddama: nagu ta äraandmise ajal olema peab
a) taliwiljapõllud hoolega haritud ja ülestõus-
nud orastega; wiies jaggu põllumaast,
b) teised põllud: se on keige wähem
10 wakkamaad, mis peab heaste
sõnnikuga wäetud olema, ning ei tohi sel-
lel suwel mingisuggust wilja enne rukkit
sinna külwatud saada.
b) teised põllud, mis sel tulewal aastal
wilja alla tulewad, peawad keik süggise
küntud ja häestud olema ja ei tohi rent-
nik allseiswa wiljast mitte rohkem
pruukida kui:
kartohwlid kokku 10 wakkamaad
linnad
ristikheina seemet ½
Igga rohkem maha tehtud wak-
kamaa kartohwlid, linnad ja ristikheina
seemne eest maksab tema, rentnik, moi-
saherrale kahjutasumist 35 rbl.
c) heinamaad: peab rentnik hagudest
puhtaks hoidma, agga mis 2 tolli jäme
ehk jämedam on, ei tohi tema ilma mõi-
saherra luba mitte raiuda. Kõik puud,
mis heinamaa, metsamaa ja karjamaa-
de peal kaswawad, seisawad metsawalit-
sise ülekaemise all.
d)renditud maa piired olgu puhtastatud, piire-
kiwid ja kupitsad õige korra peal
Kõik kraawid, mis rentniku maa sees on,
peab tema puhtad hoidma; kui nemad põl-
lu sees ehk ümber põllu; iggal aastal kraa-
wid puhastama ja seal, kus mõisaherra
sedda tarwiks arwab ka uued leikama, kõik
ilma et tema selle eest midagi tassumist
wõib nõuda. Kui mõisaherra tahab met.
saheinamaa ehk soo kuiwatamise perrast
rentniku maa läbi kraawid lõikada, siis ei
wõi rentnik seda mitte keelata ehk tasu-
mist nõuda.
Rentnik peab iga aasta kesapõldude pruuki-
mise taewis kõik põllupõhk, heinad ehk mis
loomade toiduks on üle jänud, sõnnikuks
teggema, sest ei tohi midagi müütud saa-
ma, waid peab kõik selle kohale jäma.
Nõndasamati ei tohi rentnik heinamaad
ehk põllud pooleks ehk jaopeale ühe teise
inimese kätte andma.
aastas § 220 põhjusel mitte ostja kätte annetaw jahi-,
nõndasama ka kalapüüdmise õigus selle talukoha piiride
sees jääb päämõisa pärishärra igaweseks omanduseks.
Nõnda kaua kui ostuhinna osa mitte weel kõik täielt
ära ei ole maksetud, ei tohi ostja ilma müüja lubata seda
talukohta mitte teisele kaugemale müüa, olgu siis, kui uus
ostja weel alles wõlgu olew ostuhinna osa wäljamaksmist
enese peale wõtab ja ilma aja wiitmata kohe ära õiendab.
Ostja teeb enesele kohuseks, niipea kui eesseisaw ostu-
kontraht kinnitatud on saanud, seda müüja poolt selle
talukoha pääle lubatud pantkirja wõla eest juba äramak-
setud wõlawähendamise raha osa, kuida seesama kredit-
seltsi Eesti jaoskonna poolt saab wälja arwatud ja
tunnistuse läbi tõeks tehtud saama, müüjale sularahaga
wäljamaksta.
rahaga müüjale wäljam aksta, mis müüja poolt
kas seaduse järele ehk kontrahti põhjuse peal rent-
nikul nõuda on, ning ei ole see ostjast maksetaw
tasumisesumma mitte lepitud ostmisesumma rehnungisse
panna.
Kõik teed mis selle Lai-
wa talu läbi käiwad ja talukoha ehk Wes-
kimõisa kaardi pääl ülestähen-
datud on, jääwad üleüldiseks pruukimiseks lahti.
Piirid Laiwa
talukoha ja kõige, müüja omanduses seiswa maa wahel
peab ostja kõige wähemalt 6 aasta sees üks kord ilma
müüja käsota wõsadest puhastama ja piirimärgid
(kupitsed, ristikiwid) alati heas seisuses hoidma. Ka
peab tema kõik kanaalid ja kraawid, mis tema talu-
koha piiridest läbi ehk mööda neid lõigatud on, nii
kaugelt parajas sügawuses puhtad ja lahti hoidma,
kui tarwis on, et wett pealpool tema talukohta ehk
selle taga olewad maade pealt ilma takistuseta wõib
maha lasta. Ka tingib müüja omale see õigus,
müüdut talukoha piiridest läbi ka edespidi kraawid
lõigata, kui tema neid arwab pealpool olewate talu-
kohtadele tarwis tulewad, ilma et ostjal õigust oleks,
seda keelda, waid peab tema ka uued kraawid niisama
korras hoidma, kui wanadki. Selle maa eest, mis uue
kraawide tarwis pruugitakse, saabostja tasumise maa
suruse järgi rubla tässätini pealt arwatud.
Ostja annab seeläbi oma täisluba selle tarwis,
et kõik selle kontrahti §§ 5, 6, 7, 8 ja 11
Laiwa talukoha asjalikud koormad ehk kui
lepitud äramüümise keelamine artikli 20 punkt 2b.
ja artikli 21 punkt 1a. ajaliste krundiraamatu
asjade toimetustesse puutuwate seaduste põhjusel
krepostregistrisse sisse kirjutatud (ingrosseeritud) saawad.
tamise niisammuti ka obligatsioni ingrosseerimise ja kaardi
tseihendamise läbi tõusewad, kannab ostja ükspäinis.
Nõndakaua, kui ostuhinna perra mitte
weel kõik ära ei ole maksetud, on ost-
ja kohostatud oma talu hooned üksi-
järgi ühes Riigiwalitsuse poolest
kinitatud tulekassa seltsis kinitatud
pidada, ja selle tõenduseks müijale te-
ma noudmise peale aasta kwitung
warsti ettenäidata.
Lõpetuseks tõotawad mõlemad kontrahi tegijad
oma südametunnistust mööda, et see selles kontrahis
ülespantud ostuhind mitte wälja mõeldud ei ole, waid
nende poolest tõesti kokku lepitud on, ning annawad
mõlemad oma luba, et see kontraht kinnitamiseks
(korroboreerimiseks) wõimulise krepost-osakonna juurde
sisse antaks, ja eolitawad selle läbi h. adwokat
P. F. von Haller
seda kõike õiendama, mis krepost-osakond kontrahi
kinnitamiseks taewiliseks arwab ja sealt kinnitatud
kontrahi wastu wõtma.
Nõnda sündinud Jürjewi linnas,
22 jaanuaril 1903 a.
Tänase allnimetatud päewal on
Jurjewi maakonnas
ja Sangaste Laatre kihelkonnas
olewa Laatre mõisa
pärishärra Oskar Viktori poeg
von Stryk
kui müüja ja Laatre
walla hingekirjas seiswa talupoja Jaan
Jakobi poeg Põdder
kui ostja wahel, mõlemilt poolt pärijate, päranduse-
ostmise kontraht maha tehtud.
Laatre mõisa pärisherra
Oskar von Stryk
diitseltsi abiga, päämõisa wastutamisega tema
Laatre mõisa päralt olewa
Marimõisa No 12
waku-talukoha Jaan Jakobi poeg
Põdder'ile
Rendikontrakt
Kiisamäe No 9 talumaa
üle, mis Ahja wallas
Wõnno maakonnas ja
Ahja mõisa päralt on.