Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
1 juhatusele ja 1 I lülivanemale.
Aktis märgitud põllu
vastu võtnud
Protokoll No 18
Koostatud V. Kingissepa nim. kolhoosi juha
kontori ruumes. Koos olid juhatuse liikmed
Maripuu J.-Reinem Aug. - Ots O.- Lember E.-
Mägi O.-Sepp J.-Polbikov J. ja Lootus H.
Koosolek algas kell 2010 Koosoleku juhat. Maripuu
koosolek lõppu kell 2330 Protokollia: Mook J.
2). Loomakasvatus plaani täitmise küsimus.
3). Ehituste ja remondi lõpetamise küsimus.
4). Sügiskünni lõpetamise küsimus.
5). Maaparandus tööde küsimus.
6). Farmijuhataja küsimus.
7). Revisjonkomisjoni aktide läbiarutamine.
8) Täiendav töönormide väljatöötamine.
Pärtel Armilde avaldus karjatalitajast vabas-
tamise asjas jätta rahuldamata senikauaks,
kui leitakse asemik.
Rahuldada Varvas Marie avaldus mul-
lika talitajast vabastamise asjas ja teha
kohuseks IV brig. brigadiiri sms. Lehtsalule
leida 13.okt. üks karjane.
Rahuldada Lember Juhani avaldus
ja anda talle k.a. tööpäevade arvel
250. Rbl. raha ja juhul kui normip. ei saa nii
palju siis puudu jääv osa aastavahetusel
tagastada.
Rahuldada Polbikov J. eelmisel juhatuse
koosolekul arutatud avaldus ja anda
temale üle ka end. Ivanov'i korter.
Et kindlustada loomakasvatus plaani täit-
mist otsustati:
Määrata vastutavateks isikuteks loomade
liikmed: Maripuu Julius - Mägi Oskar ja
revisj. komisj. Tavet Juhan. Ja teha neile
kohuseks kindlustada plaani täitmine
1nov. 1951. a
Sms. Kuning selgitab need ehituste
juurde võtta
Sm. Maripuu Vld. teeb ettepaneku
aks väljakaubelda ja kuivatus enda-
otsust: Sms. Maripuu V. ettepanek vastuvõtta
Sms. Kuning märgib, et on vaja
juhtivatel töölistel brig. esineda
aruandlustega juhatuse ees.
Sms. Soom J. teeb ettepaneku aruandlus
sisse viia ja aruandlus vastavalt juhatus-
korraldusel.
otsust: Sm. Soom J. ettepanek vastuvõtta
Sms. Kuning selgitab heinatöö korraldust
ja märgib sarnaseid maatükke mida
ei saa masinaga niita võiks anda artelli
Sm. Naak teeb ettepanek ennemalt
artelli hein valmis teha ja ülejäänud
kõrvalised tükid väljaanda liikmeile
vastavalt lülidele
Otsust: Sms. Naaki ettepanek vastuvõetud
Koosolek lõppes. kell 22.50
koosoleku juhataja:
sele ette.
Rahuldada Raad Leida avaldus
lapse voodi laenutamise asjas.
Rahuldada Soon Arturi avaldus
ja lubada talle minna rajooni ehitus
töödele ja kohustada tagasi tule-
ma 1. apr. 1952.a.
Protokoll No 23.
koostatud Kallemäe k/n asuva V. Kingis-
sepa nim. kolhoosi juhatuse koosoleku
üle, mis peeti kolhoosi kontori ruumes 29.
nov 1951.a.
Ots O. Dolbikov J. Mägi O. Lember E. Paju A.
Koosaluk algas 19.20
koosolekut juhat. Reinem A
koosolek lõppes 23.10
Protokollis: Mook J.
1). Eelmise juhatuse koosoleku otsuste
täitmise kontroll
2). Karjafarmi juhataja küsimus
3). Revisjon komisj. akti läbiarutamine.
4). Sõnniku välja veo küsimus
5). 1951. a. põletuspuude andmis küsimus.
7) Liha normi täitmise küsimus.
Protokoll N 15
Mis peeti kolhoos Jursi koosolekute ruumis
26. märtsil 1950 a. Koos oli 45 kolhoosi liiget
Kosoleku juhatajaks waliti Paju Anton
Protokollijaks Lahke Mihkel Koosolek algas kell 2.
Paewakord
2 Traktori jaama ja kolhoosi tüüplepingu kinnitamine
3 Kolhoos Jursi ja Loomingu kokku liitmine
4 Tee tööde küsimus põhikiri p. 6 ja 14 järele
5 Karjafarmi Tööjõu kusimus
6 Kewadeste kulwi eel toode küsimus
7 Juhatuse awaldus
sekretaar sms Assak
Riikliku kindlustuse postideks waliti järgmised isikud,
Loomade kindlustus alal Kindel Hilda, Pollu kultuuride
alal Reinem August ja tule kahjude alal Aleksander
Aulik.
Traktori jaama ja kolhoosi wahelise tüüplepingu
otsustas üldkoosolek kinnitada
Arutati: Jursi ja Loomingu kolhooside liitmise
küsimust, kus selgitawa sonawottudega esinesid
kolhoosi esimees sms Raamat ja EK.(b)P. Waljala
walla komitee sekretäär sms Arrak
Otsustab
Uhineda kolhoos Loominguga, kus kohal olewaist
45 kolhoosi liikmest haaletas 41 poolt, ning 4 häälega
wasta.
Uldkoosolek otsustas juuhusele wälja selgitade
puudu olewa töö hulga ja peale sell selegitamist
puudu olew too teedel ära teha.
Uldkoosolek otsusta seatalitajaks määrata Nelli
Lahke maarates temale kaks normi paewa
iga ära wiidetud 24 tunni eest.
II tööpäeva korraldus:
4) Kõikide kolhoosnikkude jaoks määratakse
kindlaks järgmine tööpäeva pikkus.
a) nov. dets. jaan. veeb. kell 9 - 17.ni tunniaja
lõunaga 1-2.ni.
6) kevad - suvisel perioodil kella 8-st - 21-ni,
heinaajal kell 6-st-22-ni. Hommikusöök 8-9
lõunasöök kell 1-3-ni.
Kolhoosi juhatus võib selle punkti juure
erandeid teha kodu perenaistele, lubades
neid tulla tööle hommikul 2 tundi hilja
dlaks määratud ajast.
5) Külvi ja peksu masinal töötamisel võib
kolhoosi juhatus sisse viia kahevahetuseg
vahet pidamata töö kogu ööpäeva ulatuses
Tööpäeva aeg algus ja lõpp määratakse
kindlaks sellistel juhtudel kolhoosi juhatuse
6) Kõigil kolhoosnikel, kes töötavad juhtivatel
admistratiiv ja teenindamis töödel samuti
palgalistel teenistujatel on tööle ilmumis
aeg sama mis teiste kolhoosnikkude juures.
7. Põhilistest juhtivast tööst vabal ajal on
kolhoosi esimees, arvepidaja laohoidja
teistest töödest tehtud töö arvestatakse
kehtivate normide kohaselt.
8) Puhkepäevaks määrata pühapäev. Erilistel
pingelistel tööaegadel toimub kolhoosi
juhatuse otsuse järgi töö ka puhkepäeval
9) Kolhoosnikude tööst vabastamine isiklikuks
asjaajamiseks on lubatud ainult kolhoosi esi-
loaga - pikemaajaliseks puhkuseks ainult
juhatuse ehk üldkoosoleku loaga.
III Töö organiseerimine ja arvestus
10) Kõik põllutööd, vastaval artelli põhikirjale
§ 13-le teostatakse brigaadi poolt. Brigaadile kinni-
tatakse vastav maa-ala põllutöö inventar,
ööloomad ja vastavad hooned.
1) Kõik tööd toimuvad individuaalses korras,
kolhoosi juhatuse poolt määratud ja üld-
koosoleku poolt kinnitatud normide järgi.
Ja määrata igale tööjõulisele kolhoosi liik-
mele tööpäevade miinimum arvuks töötada
120 töö normi päeva.
2) Kolhoosi üldise töötamisplaani alusel töötab
kolhoosi juhatus välja ja kinnitab brigaa-
dile koos kohustusliku agrotehniliste ürituste
tootmisplaani.
3) Kolhoosi juhatuselt saadud aasta tootmis-
plaani alusel töötab brigaad välja töö-
plaanid tööde üksikuteks perioodideks.
Brigaadi ülesanded kinnitatakse kolhoosi
juhatuse poolt ja on kohustuslikud
kõigile brigaadi liikmeile täitmiseks.
5 nov. 48.
Protokoll nr. 26
Viktor Kingissepa põllumajandusliku artelli juhatuse koosoleku
kohta, mis peeti kolhoosi punases nurgas
Koosolekust võtsid osa. Kolhoosi esimehe K. t. Solovjov H.
Maripuu V. Maripuu H. Lülivanemad Soom J. Dolbikov J.
Brigatiir Maribuu J. Jäoskonna agronoom Abe A.
koosolek algas kell 8.00
1) Rakendus.
Kõige saagi lüli määramine, saagi plaani määramine
ja põldude üle andmine, põldude kinnitamine lülidele.
Töö organisseerimise küsimused.
Toitlus olude korraldamine traktoristidele. Ja sigade nuuma
mise küsimus.
Loomade laota panemise küsimus.
Jahu veski tööle rakendamise küsimus.
Söötade kasutamise küsimus.
Läbi rääkimised.
1) koosoleku juhatajaks waliti Solovjov A. protokollija Maripuu
Helmi.
2) Nõukogu liidu jn.e.
3) Juhatus otsustas koristamata vilja küsimust 7,3 hek. suve-
vilja masindamise küsimust. Mis asub üleujutatud
uudismaal. Millele käes oleval aastal külvatud ristik-
hein. Otsustas esimesel võimalusel teostada suvivilja hap-
rade suuremasse kuhja ja masindada, siis kui teeolud
võimaldavad karnituuri juurde pääsu. Kartuli võtmine
lõpetada 6 nov. Selleks mobilisseerida kõik tööjõud.
Kuulutada esmapäev 8 nov. tööpäevaks.
4.) Traktoristide toitlusolude parandamise eesmärgiks
juhatus otsustab, tapp üks saksa musta pealine
lammas 6 nov. Nuumale otsustati panna viie
Protokoll No 7.
Koostatud Kallemäe k/n asuva V. Kingissega
nim. kolh. Juhatuse koosoleku üle, mis toimus
6. veeb. 1952. a. kolhoosi kontori ruumes.
Koos olid: Dolbikov J. Sults A. Mägi O. Paju A.
Ots O. Maripuu A. Lootus H.
Koosolek lõppes kell. 23.20 Protokollis Mook J.
1). Eelmise koosoleku otsuste kontroll.
3). Metsa ülestöötamise ja väljaveo küsimus.
4). Põllutööriistade remont - ja komisjoni
moodustamine.
5). Kuressaarest viljaveo küsimus.
6). Zootehniku palkamise küsimus.
7). Kuresaare raj. üleskutse vastuse läbiaru-
9) Hobuste töötamise korrast.
10). Kaalude remondi küsimus.
11). Maaparandustööde plaanimine.
12). Kultuurimajale akordioni ostu
13). Kanafarmi juhataja leidmine.
14) Kanala olukorra küsimus.
Läbi arutanud eelmiste otsusti täitmise, leidis
koosolek, et teostamata on veel kontori remont,
välja ostmata eraldatud ehitusmetsa fond ja
samuti ostmate veel hoburakmed.
Otsus: Teha ehitusbrigadiirile ülesandeks
alustada kohe kontori remondiga.
sms. Dolbikovile teja ülesandeks järgi vaada-
ta mets ja see välja osta samuti kiires
korras välja osta hoburakmed.
hoosi liikmest vabastamise kohta.
Sms. Sults teeb ettepaneku jätta rahuldamata.
dus. Otsus vastu võetud ühel häälel
ja moodustada ülevõtmise komisjon
koosseisus: Ots. R. Lember. E. ja Tambur
Maripuu A. kannab ette revisj. komisj.
akti kassa kontrollimise konta.
otsus: Teha kassapidajle ettepanek
Sm-ed. Maripuu Vladimir ja Tambur Mihkel
Töödega alata 16. aprillist.
Protokoll nr - 4.
Koostatud V Kingissepa nim. kolhoosi juhatuse koosoleku
üle, mis toimus 19 aprillil 1951 a. kolhoosi kontori ruumis
Koosolekul viibisid Maripuu Julius. J. Mägi A. Reinem, A. Sepp.
A. Paju. H. Lootus.
Koosolekut juhatas Maripuu Julius. Protokollis Lootus Hilja
Koosoleku algus kell. 19.50.
Koosoleku lõpp kell. 24.00.
1) avaltuste läbi vaatamine
2) Massteetööde küsimus
3) Debitoorsete võlgnike likviteerimine
4) Turumuugi hinna määramine sealihale ja vasikatele
hinna määramine kolhoosnikele normiks.
5) Noorhobuste väljaõppimine.
Juhatus vaadates läbi Lember Evalt ja Maripuu Vladimiri
avaldused puude saamiseks lubas anda kummagile 2 tm ehitus
puid enda maja remondiks.
Massteetööde läbiviimiseks juhatus määras igast brigaadis
3 hobuküüti Kõljala teele ja lõpetada see hiljemalt 25 aprilliks
Debitoorsetest võlgnikest tegi juhatus otsuse Truu Juhani
Vaga Leeni Keidung Aug. ja Leidas Arnoldi kohta kes tegid
oma võla kolhoosis tasa tööga vormistada tokumendid
ja kustudada maha nende rahaline võlgnevus
Tähtsamad zooveterinaarsed
abinõud.
Loomade ruumid muuta sooja-
kindlaks. Lahtised uksed, mis ei ole
hädavajalikud liikumiseks sulge-
da ja katta õlgmattidega. Laed katta
aknad klaasida
Laudad sisustada korralikkude sõimede
mise kohad, sisse seada kord nii, et
lauda temperatuurilise joogi veega.
Vasikate sulud korralikult puhastad
desinfitseerida ja lupjata.
Mitte vähemalt kui kaks korda aasta
viia läbi kõigi loomaruumide desinfekts
oon, vastavalt vet. töötajate näpu-
näidetele.
Kindlustama loomade õigeaegset
uurimist nakkushaigustele ning tööt
Täitma karanteen-reegleid nakkus haig
te avastamisel majapidamises.
Uute ostetavate loomade kohta nõu
da veterinaartõendit, mis tõestab, et na
on terved ja pärit tervest karjast.
Loomad, kes vajavad ravi, hoida eral-
di, ning võimaldada neile erilist head
hoolt ja pidamist.
Kui ilmneb majapidamises haigestu-
mist nakkushaiguste tundemärkidega
või järsku loomade suremust, tuleb
viibimatu sellest teatada kohalikule zoo-
vet. jaoskonna arstile. Haigestanud loom
kuni arsti kohale jõudmiseni isoleeri-
da teistest. Ruum, kus oli loom
mehaaniliselt puhastada ja desinfitsee-
rida.
Nakkushaigustesse surnud loomi
matta matmispaikadesse mitte vähem,
kui 2 meetri sügavusse või põletada või
arsti loal saata utiliseerimiseks.
Matmispaigad peavad asustatud punk-
titest asuma vähemalt 500 m. eemal.
Kaugel karjamaadest ja jootmis kohta-
dest. Matmispaik piirata kraavi ja
aiaga.
Mitte lubada viibida võõrail isikutel
farmi teritoorjumil ja loomade
ruumides ilma farmi juhataja loata.
Loomi sööta rangelt kindlaks
määratud ajal. Loomade söögi isu
ja söödanõud piinlikult puhtad.
Vaadati läbi Kask Amalie avaldus loa
saamise kohta tööle minna Kallemäe k/n.
otsus: Rahuldada Kask Amalie avaldus
ja lubada minna tal tööle Kallemäe k/n.
Järgmiseks vaadati läbi Soom Arturi ava-
dus kolhoosi liikmest vabastamise asjas.
otsus: Jätta rahuldamata Soom Arturi
avaldus kolhoosi liikmest vabastamise asjas.
Vaadati läbi Kaljurand Roosi avaldus.
saamata jäänud heinte kohta.
Otsust. Anda lahendamiseks raamatupidajale
Sms. Maripuu teeb ettepaneku põhjusel, et Teravilja
salv ei saanud meile tagasi anda ära an-
tud sordivilja asemele otre, seepärast jäi
kolhoosnikute palgast puudu. Seepärast asenda-
dada kolhoosnikudel palga välja maksmine
Otsus. Võtta vastus sm. Maripuu ettepanek
ja asendada 3 tn. otra segaviljaga.
Koosolek ära kuulanud brig. aruanded
metsa ülestöötamis plaani täitmise kohta,
märgib, et I-II ja VI brig. on täitnud juba
üle poole endale antud plaanist. halb
on aga plaani täitmine III ja IV brig.
99 94
kus ei ole plaanist täidetud veel veeran-
dadki. Samuti edeneb remont ka
neis brig. halvasti.
otsus: Teha brig. sms. Lehtsalule ja Otsale
hoiatus koondada kõik jõud selleks,
et lõpetada õigeaegselt metsa varumine
ja remont.
Maripuu J. teeb ettepaneku anda III brig.
üle IV brig.-le "Tammevälja" põllud ca. 10 ha.
Otsus: võtta vastu Maripuu J. ettepaneku.
ja anda III brig. üle IV brig.. "Tammevälja" põllud
ca 10 ha.
Maripuu J. teeb ettepaneku müüa ära
kolh. "kodurannale" tõu pulliks. pull "Mihkel"
Otsus: Võtta vastu Maripuu ettepanek ja
müüa ära pull "Mihkel"
sms Maripuu kannab ette, ett riiklikud tee
tööd kulgevad väga halvasti.
Koosolek küsimusi läbiarutand otsustas:
teha, veel kord teatavaks teetöö kohuslastele,
et juhul kui nad ei täida 15. märts. enda
alla kui rahva vaendlaste abistajaid, et neid
karistatakse Nõukogude riigi seaduse tä
valjusega.
V Töödistipliin
27) Artelli iga liikme kohustuseks on igakülgsel
kõvendada töödistipliini ja arendada ühis
majandis. Kõrge tööjõudluse ja töödistiplii
eest, peale põhikirja § 15 ettenähtud lisata
misi ergutus liike.
a) avaldab tänu juhatuse istungi protokolli
sisse kandmisega.
b) premeerib raha ja hinnaliste kingitustega
c) annab kolhoosi arvel abi isikliku alustiku
tingimuste parandamiseks
d) eelistab hobuse andmise isiklikeks kasut
miseks ja teiste soodustuste võimaldamiseks
mis on ettenähtud Artelli põhikirjas.
Isiklikuks otstarbeks kolhoosi hobuse kasut
mise eest võetakse igal juhul tasu kolho
juhatuse ära nägemise järgi, väljaarvatud
juhtudel: veskil käimine põletispuude vedu
aiamaa harimine, riiklikude kohustuste
täitmine ja haigete trantsporteerimine
28) Töödistipliini rikkujaks loetakse kõiki,
ei täidab artelli põhikirja ja sisekorra ees
nagu näiteks.
a) ei täida kolhoosnikkude üldkoosoleku ja
diiri ja karjafarmi juhataja korraldus
b) ei ilmu tööle selleks mõjuvaid põhjusi
omamata.
c) hilinevad tööle, või lahkuvad töölt varem kind
laks määratud aega.
d) teevad töö ajal oma isiklikku tööd ilma
brigadiiri või esimehe loata.
e) läevad ühelt töölt üle teise, ilma brigadiiri
või esimehe loata.
f) ei täida töönorme ja teevad halva kvali-
deedilist tööd.
g) suhtuvad hooletult kolhoosi varandusse
h) kasutavad kolhoosi vara, inventari ja töö-
loomi ilma esimehe loata.
i) niidavad oma voliliselt kolhoosi maadelt
heina isiklikuks tarbeks.
29) Kõigist töödistipliini rikkumistest kolhoos-
nikude poolt, teatavad brigadiirid vastavate
tööde juhatajad, samal päeval või hiljemalt
järgmise päeva hommikul kolhoosi juhatu-
sele vajalikkude abinõude tarvitusele võtmiseks
30) Käesoleva sisekorra eeskirjade rikkumise
eest rakendadakse järgmisi mõjutamise
ja karistamise abinõusi.
1) hoiatud. 2) noomitus. 3) laitus üld-
koosolekul. 4) trahv 5 tööpäeva ulatuses
5) alamale tööle ümberpaigutamine
6) isiklikuks otstarbeks hobuste ja kolhoosi
karjamaa kasutamise õiguse ära võtmine
töödistipliini, rikkumise igal juhul määrab
kolhoosi juhatus karistus abinõu sõituvalt
süüteo ja kõne all oleva kolhoosniku eelmise
karistuse suurusest.
31.) Pärast kõiki mõjutamise ja karistuse
kasvatuslikke abi nõude tarvitusele võtmist
kuuluvad töödistipliini rikkujad kolhoosist
väljaheitmisele.
Koosolek lõppes kell 20.30
Protokoll No 18.
koosoleku üle, mis toimus 24. nov.
1950.a kolhoosi kontori ruumes.
Algusega kell 14.30 päeval.
Raamat G. Tambur. A. Paju A. Aab J.
Ots O. Mook. J. Varvas L. Põlluäär L.
ja Varvas Ed. ja I. brig. brigadiir R. Ots ja
k. farmi juhat. Tvei S.
1). Seatalitaja küsimus.
2). Kartuli aurutaja ja juurvilja purus-
taja ostmise küsimus.
3). Vilja ja kartuli avanssi andmise
4). Koresööda jaotamine.
Seatalitaja küsimus.
Seoses seatalitaja Varvas J. haigestumisega
on praegu sead ilma talitajata. Seepärast
teha esimehele sm. Raamatule kohustus.
Allkirjad G. Raamat
koosoleku üle, mis toimus 12 märtsil 1951 a
kolhoosi kontori ruumis. Koos olid juhatuse
liikmed: Raamat G. Aab J. Ots O. Varvas E.
Paju A. Põlluäär L. Tambur A.
Koosolek algas 21.00
1.) Töönormide parandamine
2.) Avalduste läbivaatamine.
Otsus: on vastu võetud juhatuse poolt
töönormid, näidis töönormid ja ühtsed töö-
hinded. Parandatult. ja esitada üldkoos-
olekule kinnitamiseks.
Otsus: Vabastada Mook Juljus II Brigaadi
Brigadiirist. 15 märtsist. 1951 a.
Anda Lember Juhanile 3 tm ehituspuid
hinnaga 10 rbl. tm.
Protokoll N 17.
Koostatud V. Kingissepa nim. kolhoosi juhatus
koosoleku üle, mis toimus 4. okt. 51. a. kolhoosi
kontori ruumes. Koos olid juhatuse liikmed:
Maripuu 7. Polbikov s. Ots O. Reinem A. Lember E.
Lootus H. ja Mägi O.
Koosolek algas kell 20.00 koosoleku juhat: Maripuu
Koosolek lõppes 23.10 Protokollis Mook J.
2). Partei aktiivi otsuste läbiarutamine.
3). Loomade talvine paigutamine.
4). Täiendav normipäevad täiendamine.
5). Sügis tööde korraldamine.
Vaadabi läbi alljärgnevad avaldused:
Kolk Susanna avaldus, kolhoosist vabastamise
kohta. Otsustati avaldus rahuldada ja esitada
kinnitamiseks üldkoosolekul.
Eevald Lemberi avaldus rahuldada ja
puudu arvel.
Paju Marta avaldus kolhoosist vabastami-
se kohta jätta üldkoosolekule otsustamiseks.
Koosolek kuulas ära sms. Maripuu J. ette-
kande looma kasvatus olukorrast kolhoosis,
ja leidis, et partei aktiivi koosolekul läbi-
arutatud puudused ja vead vastavad tege-
likule olukorrale ja loomakasvatus olukord
on kolhoosis ebarahuldav.
otsustati: Karja farmis töö paremaks organi-
seerimi panna tööle, kaks farmi juha-
tajat üks veisefarmi ja teine sea-lamba-
ja kanafarmi.
Loomakasvatus plaani täitmiseks astuda kon-
takti kolhoosi liikmetega ja sõlmida nendega
kontrakteerimise lepingud.
leida hiljemalt 25. s. kp. uus seatalita-
Kartuli aurutaja ja juurvilja purus-
Otsus: Muretseda kolhoosile kartuli au-
rutaja ja juurvilja purustaja. Esitada
otsus kinnitamiseks üldkoosolekule.
Vilja ja kartuli avanssi andmise
Otsus: Anda välja, kuni 1. nov. välja-
töötatud normi päevadele Rukkist
500 gr. I. Nisu 500 gr, otra 250 gr. ja
kartulit 1.kg.
Koresööda jaotamise küsimus.
Otsus: Eraldada I brig. hobustele, 31 kop.
806 ts. heina.
Anda alljärgnevad I brig. küünid j
kuhjad:
A. Maripuu kannab ette revisj. Komisj. akti
heinte kontrollimise kohta IV brig.
smd. Dolbikovile ja kanda tel sellest järg-
misel koosolekul ette.
Koosolek läbi arutanud metsa üles tööta-
mise küsimuse otsustas jaotada metsa üles-
töötamine ja väljavedu alljärgnevalt:
I brig. 30 thm. II brigg. 20 thm. III brig. 25 thm. IV brig. 30 thm.
Üestöötamine ja välja vedu lõpetada 1. april
läbiviia 22-23 märtsil
kohustada kõike brigadiiri andma
tuua 8. märtsil
Juhatus läbi arutanud zootehniku palka-
mise küsimuse otsustas siis. Dolbikovi ette-
panekul.
Palgata kolhoosi zootehnikuks Valter
Erna, kes ise andis selleks nõusoleku. Kohus-
tada teda tööle asuma alates 1. aprillist
Palgaks määrata kuus Rbl. 450.-
97 92
Juhatus ära kuulanud raj. kolhooside
ehitustööliste üleskutse otsustas:
Rakendada ka enda kolhoosis pidevalt
lustada plaanis ette nähtud tööde õige-
aegne täitmine.
ku, et saada seega vasikatele ruumi.
Nagu seletustest selgus söödedakse suu-
s.o. ei peeta kinni lauda korrast.
Otsus: Teha van. tallimehele Kadarik A.
hoiatus, et peetaks täpselt kinni lauda
korrast ja kui olukord ei parane vabasta-
Kadarik A. v. tallimehe kohalt. Täitmise
kontroll panna Reinem A.
koosolek läbiarutanud käesoleaval aastal
külvatavate maade küsimusi. Otsustas:
Protokoll No 13.
koosoleku üle, mis toimus 13. septembril
1950.a. kolhoosi kontori ruumes alguse-
ga kell 20.20. Koos olid juhatuse liik-
med: Raamat G. Tambur A. Paju A.
Aab J. Mook J. Varnas Ed. Ots O.
1). Uue liikmeks astuja soovi avalduse
läbi vaatamine
2). Kolhoosi sepa ametisse määramine
3). Kolhoosi kontori koristaja päevade
Uue liikmeks astuja sooviavalduse
läbi vaatamine.
Otsus: Rahuldada Süld Arturi avaldus
ja võtta vastu kolhoosi liikmeks Süld
Akiliina ja esitada kinnitamiseks üld-
Kolhoosisepa ametisse määramine.
Otsus: Määrata kolhoosi sepaks alates
15. septembrist Lember Juhan.
Kolhoosi kontori koristaja päevade
Otsus: Anda kontori ja koosoleku saali
koristamise eest koristajale 5 päeva kuus.
Koosolek lõppes kell 21:30
Koosoleku juhataja: G. Raamat.
kuni kuue kuu vanused orikad kõik.
6) Hoiatada kolhoosnikke oma individuaal loomade
hoidmiseks kolhoosimaadelt. Vastaval korral võtab
juhatus tarvitusele kahjutasu abinõud.
6) Jahu veski maksimaalseks tööle rakendamiseks juh
otsustab, seada sisse jahvatus tsekid. Jahvatuse
tööpäeva pikenduseks palgata väljas poolt kolho
liikmis konda jahvatus tööle, viimase suusõnalise
avalduse põhjal Lääts Aksel Sügis perjoodiks
palgaga jahvatud vilja protsendi alusel. Makstes
töötasuks kümme protsenti mativiljast
7) Juhatus kaalus seniste heinte küsimust. Hobuste
ja karja toitmisel leidis, et ei ole ots tarbe ko
ne nimetatud loomadele sööda toomine tallime
ja karjatalitajate poolt ühest ja samast pani
paigast, kuna siis võib tekkida söötade ülekulu
juhatus otsustab eraldada karjale sügisberjoodiks
lehmadele esimese lüli küün millesse mahutati
235 ts. heina. Töö hobustele kolmanda lüli küün
251 ts heina Noor hobustele Antsu küün, teise
ja kolmanda lüli küünid 78 st. Normide järele
söötmist teostada sootehniku poolt määra-
tavate normide alusel.
Protokollja: H. Maripuu.
Protokoll nr. 27
Protokoll V. Kingissepa nim. põllum artellis
juhatuse koosoleku üle 11 now. 1948a.
Koos olid, esimees H. Kuning, Solowjow,
Vl. Maripuu, Naak Aleksander Julj. Maripuu
ja Reimal, Voldemar.
Koosolekut juhatas H. Kuning protokollis
Vl. Maripuu.
1. Lehma talitajate kinnitamine
2. Vakul olevate hobuste talitaja kinnitamine
3. Sugu pulli küsimus
4. Lammaste küsimus
5. Vanade hobuste ületalwe jätmise küsimus
6. Esimehe asetäitja küsimus
Alates 12 nov. 1918 a. otsustati kinnitada
karjatalitajateks 1. Merilda Õnnela 2 Hilda
Rood ja Kaljurand Rosalie vabastada
karjatalitaja kohalt ja kinnitada looma-
lauda öövalweks.
Otsus tehti ühel häälel.
Vakul olevate noor hobuste talitajaks otsustati
jätta esialgu Lembit Loone, kuni selgub
Kuidas tema tööga toime tuleb.
Praegus olemas olew sugupull "Sulev" on juba
6 aastat vana ja on jäänud sugutamises
raskeks ja mittetagajärgi andvaks
Otsustati vastavalt loomaarsti juhendile
pull "Sulew" ära müüa liha loomaks
ühtlasi osta uus sugu pull.
Kuna olemas olewad lambad "Saksa mustpea"
on välja suremise hädaohus, mis ähvardab
eriti talveperjoodi otsustati vastavalt
loomaarsti ja töötehniku juhatusil
praegused lambad ära hävitada ja
järgmiks aastaks tuua uus lamba tõug.
Hobustest, mis on vanad ja tööle kõlbmatud.
otsustati välja praakida vastavalt
arsti tõendile endise "Mardi" hobu.
(pöördel
Ja esitada karistamiseks üldkoos-
Koosolek lõppes kell 12.30
Protokoll No 17.
Koostatud "Võit" kolhoosi juhatuse koos-
oleku üle, mis peeti 30. okt. 1950.a. kolh-
hoosi kontori ruumes, algusega kell 19.00
Tambur A. Ots. O. Aab. J. Mook J. Varvas Ed.
Varvas L. Paju A. revisj. komis. Sepp. O.
1). Tallipoiste määramine.
Tallipoiste määramine.
Otsus: I brigaadi tallimeesteks määrata:
Aab Jakob; Lahke Nelli.
II brigaadi tallimeesteks määrata:
Maripuu Otto; Varvas (Mario) Mihkel.
III brigaadi talli meesteks: määrata:
Varvas Al-der; Kalle Aino; Koit Linda.
ja Sepp Aita;
Noorhobuste talitajaks määrata:
Ratas August.
8) IV Brig. brigadiiri aruanne märade
paarituse kohta brigaadis.
vastavalt juhatuse otsusele protokoll nr. 7.
vabasti V Brig. brigadiir Katvel August enda-
töökohalt, kuid uue mitte leidumise põhjuse
töötas edasi, kuid väga halvasti.
juhatus otsustas panna V Brig. brigadiiriks
sms. Sultz Al-der. arvates 1. juulist.
Ülandimise - vastuvõtmise komisjoni määra-
ti järgmised kolhoosnikud: Ellit Asta, Vesik
Koosolek ära kuulanud revisjon komisjon
akti, mille kandis ette revisj. komisjoni liig
Ellik Asta arutas selle läbi ja leidis, et
aktis toodud puudused vastavad tõele
Nende likvideerimiseks otsustas: Saata hoia-
tused alljärgnevaile isikuile, kes omavad
kaks lehma: Kuusk Juhan, Sepp Hilda;
Sepp Mihkel, Ots Marie, Lehtsalu Juuli ja
Samuti saata hoiatused neile, kelle lambad,
kaivad kolhoosi viljas.
läbi viia hiljemalt 10. juuliks. k.a.
62 58
Rahuldada karjatalitajate avaldus, vabas-
tada piimaveost Tavet Juhan, viia lehmad
alla 61. päevalüpsiga kahekordsele lüpsile, et
võimaldada seega karjatalitajal osavõtta heina-
töödest.
Rahuldada Laipaik Augusti avaldus
kooperatiivile majaplatsi nõude asjas.
Tuua kalhoosi jalgratas kolhoosi kontori
juurde ja anda seda säält kasutada ka
karja farmi juhatajale vajaduse korral.
Lihanormi paremaks täitmiseks pauna veel
nuumale kaks ahert lehma 2 pull mullikat
ja üks välja praagitud lehm mullikas.
Täitmise kontroll panna farmi juhatajale.
ja anda talle töötasu vastavalt kolhoosi
liikmetega.
Rehepeksu garnituuri remont otsustati lõpeta-
da hiljemalt 25. juuliks. Täitmise kontroll
panna" sepp Tambur Augustile.
Mootor Dutz saata töökojasse remonti.
Koosolek lõppes kell 15.30
allkirjad: G. Raamat.
koosoleku üle, mis toimus kolhoosi
kontori ruumes 15. veeb. 1951.a. algu-
sega kell 17.00
Koos olid juhatuse liikmed: A. Tambur.
Varvas Ed. Ots Oskar. Paju Anton,
Aas Jakob, Mook Jul. ja revisj. komisj.
esimees Reinem Aug.
1) Heinte jaotamine
Otsus: Anda normipäevadele välja
alljärgnevad küünid:
osa Tidriku küünist.
Protokoll nr. 19.
Protokoll V. Kingissepa nim. põllumajandus
artelli juhatuse koosoleku üle 26 aug. 1948a.
Koosolek algas kell 20.00 lõppes 21.30
1. Vilja müügist kooperatiivile
2. Sügis külvi küsimus.
Kuna tootmis plaanis ei ole ette nähtud
viljamüüki, samal ajal aga väljaspool tootmis-
plaani teenib rehepeksu masin väljast vilja
uuride otsustas juhatus.
1. Ära müüa kõik vili mida teenib rehepeksu
masin.
2. Kuna rehepeksu masina vilja kätte ei saa enne
oktoobrikuud, eraldada artelli väljast
müügiks 10 tonni nisu, mida hiljem kätte
rehepeksust teenitud viljaga.
Arvestades vihma tagajärjel hiljaks minevat
sügiskülvi otsustas juhatus.
1. Jätta seisma kolmeks päevaks rehepeks ja
pea rõhk panna külvi läbiviimisele, rehepeksuga
alustada peale külvitöid.
EESTI KOMITEE
ESTNISKA KOMMITTÉN
DROTTNINGGATAN 85. STOCKHOLM C.
Postgiro 19 74 45
Tel. 11 59 78, 21 54 80
Stokholmis 19. nov. 1974.
Armas Artur Mägi!
Jõudnud tagasi Boråsist
leidsingi oma posti hulgas A. Lembergi
kirjutusest fotokoopia, mille panen
Sulle posti koos prof. S. Lindmani
kirjaga.
Hääde tervitustega
Heinich Mark
näid oma kirjas kartvat, ma Sind küll ei
ole mõelnud ahvatleda. - Mõnevõrra peaksime
vist ka ühteist tundma.
Tervitades
HMaandi
P.s. Sinu kirjas see osa, milles kõneled
vandega seotavusest, on mul pisut
arusaamatu. Kõneall oli ju kommunistliku
reziimi aegne olukord. - Ega ometi selle
reziimi suhtes ei loe sa vannet enda
suhtes siduvaks? -
T! HM.
Stockholmis 3.5. 46.
Armas hr. A. Mägi!
Pole Sind tükil ajal kohanud ega Sinuga saanud
mõtteid vahetada maailma asjade üle. Ja kuna
mul teadmata kui tihti ja millal käid Stockholmis,
pean Sinuga võtma kontakti kirja teel.
Sedapuhku kirjutan Sinule siinse demokraatliku
klubi ülesandel ja küsimus mille pärast kirjutan
on lühidalt järgmine.
Dem. klubi algatusel on kogutud teatud hulk mater-
jali mis valgustavad 1940.a. Eestis kommunistide
poolt korraldatud valimiste käiku. Seoses sellega
esitasid siin 6 riigivolikogu liikme kandidaati, keda
kommuniste poolt valimistelt tagandati memoran-
dumi Inglis, Ameerika ja Prantsuse välisministritele
enne Pariisi konverentsi, ühes siin käepärast ole-
vate originaaldokumentide fotoülesvõtetega. Seda
esitati seepärast, et karta oli et Pariisis võivad
ka meie küsimused mingil viisil kõnealla tulla
ja seepärast ei tee paha kui neis küsimustes Anglo
Avalikõiguslikus menetluses on mõeldav ja võimalik et teatav administratiivakt
võidakse tühistada järelvalve korras. Säärast järelvalve korda ei tunne meie seadused VP
poolt antavate aktide suhtes. Teiseks on sarnane tühistamine võimalik vaid senikaua
kuni vastav akt ei ole astunud seadusjõusse. On teatav akt astunud seadusjõusse, siis
on selle kehtetuks muutmine võimalik vaid selleks ettenähtud eri korras ja seda isegi
siis, kui vastava akti andmisel ei ole toimitud laitmatult. Põhiseaduse § 51 määra-
misel loetakse valitsuse liige ametisse astunuks seal ettenähtud tõotuse andmisega. On
valitsuse liige vastava tõotuse andnud, siis on tema ametisse määramise akt astunud
seaduslikku jõusse ja tema volitused avalikõigusliku funktsionäärina on alganud. Sellest
momendist peale on vastava ministri volituste lõpetamine võimalik vaid Ps §50 korras,
s.o. VP saab teda ametist vallandada, mitte aga "tühistada" või tagasi võtta tema
ametisse määramise akti. Seesugust tühistamist meie Ps ei tunne ja vastav akt on
tühine, sest selle andmiseks peab VP oma võimupiiridest üle astuma. Konesoleval juhul
väide, et
on vastav tõotus antud, mispärast minister H. Rebase ametisse määramise käskkirja
ei ole saadud teostamisele võtta, on sellepärast ebaõige ja sellel ei peaks olema ruumi
ametlikus dokumendis. Põhiseaduse mõttes, samuti aga ka faktiliselt, on H. Rebase
ametisse määramise käskkiri võetud teostamisele ja senikaua kuni VP kohustetäitja
ei ole seda annuleerinud Ps-ga seatud korras kehtib see endiselt ühes vastavate järel-
dustega.
Mis puutub väitesse, et H. Rebase ametisse määramisel ei arvestatud kõiki
Põhiseaduse nõudeid ja nagu võiks see käskkiri olla seepärast tühine, siis peab märkima,
et on õige, et see akt ei ole vormiliselt veatu. Põhiseaduse täpse mõtte järgi oli kujunenud
olukorras valitsuse täiendamiseks vaid üksainus võimalus ja nimelt, valituse vanem
liige asudes VP õigustesse oleks pidanud viivitamatult määrama uue VV. Seda aga
ei peetud võimalikuks ja otstarbekaks kuigi igasugune teisiti toimimine oli eksi-
mine Ps-ga seatud korra vastu. Ajalehe piiratud ruum ei võimalda seda küsimust
siinkohal lähemalt analüseerida. Märgime siiski, et kõnesolev eksimine oli eksi-
mine menetlusviisis ja mitte võimkonna ulatuses, sest Ps § 52 määramisel kuu-
lub peaministri asetäitja nimetamine VP ainuvõimkonda. Eksimine asjaajamise
korra suhtes ei muuda aga ka meie õiguskorra järgi vastavat akti iseendast
kehtetuks, kuigi see võib olla põhjuseks, et administratiivkohtu korras taotleda
vastava akti tühistamist. Ei taotleta õigeaegselt vastava vigase akti tü-
histamist või jätab kohus vastava taotluse rahuldamata, siis kuulub ka
säärane vigane akt rakendamisele nagu oleks see veatu ja igati sea-
duspärane. Et antud korral ei võta oma väidet tõsiselt ka mitte
kõnesoleva käskkirja andja ise, seda peaks kõige paremini tõendama
nr 5.
See põhimõte oli fikseeritud ka 1926.a. seaduses
ei takistanud ometigi teisiti toimimast ja isegi
surmanuhtlust rakendama tegude suhtes mis sooritati
tsaari ajal või kodusõja päevil.
Art 7. kuriteo mõiste: kuritegu on iga sotsiaalohtlik
Sarnane üldsõnaline definitsioon ei anna
õieti mingit kindlat tugipunkti isikule, keda süüdistatakse
enda kaitsemiseks küll aga annab see piiramata
võimaluse igasuse teo või tegevusetuse karistamiseks.
Läänes tuntud põhimõte, mille kohaselt
eraldatakse raske kuritegu, kuritööst ja üleastumisest
on kõrvale heidetud. Oleneb kohtuniku suvast - õigem
riigivõimu teostajast - kuidas ta karistab Läänes
tuntud tavalist eksimust.
Art 22: Surmanuhtlus
jällegi määramata lähemalt mida ühe või
teise siin mainitud teo all mõista.
Stockholm 27 V 49
V. a. hra Mägi!
Kui umbes kuu aja eest O. P. kirjalikult minu poole
pöeras tungiwalt W.- Kogu kokkukutsuda, mina otsustasin, kuna
terwe aasta selle asjaga olin juba waewlenud, omalt poolt
mingi seisukoht wõtta, A. R. poole pöörata tema arwamist
kuulda saada. Selle kõneluse tagajärg oli, et ta soowitas mulle
O. P. poole pöörata küsimusega, mida tema ja ta kaaslased taha-
wad. Tegin seda. Ma kordasin O.P.-le oma kindlat seisukohta, et
enne kui selles asjas üldse midagi ettewõtta, peab olema mingi
üldine alus, s.o. kokkulepe, nii ühe kui teise wastamisi
sattunud poole wahel leitama, need alused kirjalikult fiksee-
rima, ja kui leitakse wajalikuks Asetäitja walida, siis ka selles
asjas enne W.- Kogu kokkukutsumist kindel kokkulepe sõl-
waid üldjoontes, millest näha oleks, et kõrgemad funkt-
nud ja edaspidi ühise laua taga istuma saawad.
A. R. pooldas ka seda ja nõustus ka minu poolt
koostatud awaliku seletuse tekstiga. Kuid selle juures
oli selgesti märgata, et ta senisest olukorrast mitte
lahkuda ei taha ja kuigi põhimõtteliselt kõigele
oma "jah" ütleb, siiski abinõusi mõlgutab, kuidas
kokkuleppe katse nurjuma peaks, sellejuures ette tuua
plaanitsedes, et "teised"  sellega päri ei ole ehk m. sarnast.
Lubades rääkida oma kaaslastega, saingi täna R. Penno
käest kirja, kus ta ütleb, et "Põhiseaduse § 50 sõna-
selge nõude kohaselt täiendatakse W. Walitsust
ainult peaministri ettepanekul. Seesugust põhiseaduse-
pärast ".Wal. täiendamist pole sündinud. Seega püsib
Ameeriklastel on käepärast küllaldaselt materjali.
Selle materjali saatmise luges tarvilikuks ka hra
Tarma, kelle kaudu materjalid esitati.
Selles asjas on aga vaja koguda ja läbi töötada
veel materjali ja seepärast paluti selles asjas ka
Sinu abi selles mõttes, et sa paneks kirja selle mis
Sa tead ja nägid selleaegse valimiste komitee
tegevuses. Selles asjas peaks Sinul olema mõnevõrra
huvitavat ja ainulaadseid tähelpanekuid.
Ole siis nii hea ja täida see ülesanne võrdlemisi
pea ja saada minule ära.
Kui juhtud Stockholms käima ja pisut
aega on võiksid ka minu juurde tööle sisseastuda,
töötan K. Domänstyrelseni arhiivis Birger
Jarl torg 5. See on vanas linnas Riddarholmenil.
Tel. O - Domänstyrelsen / Arkivet. Olen tööl
3/4 9 - 3/4 5ni. Umbes 1/2 2 - 1/2 3 vahel olen väljas.
Muide meie asjades on siin mõnevõrra opti-
ruttu
mismi, kuid ega sündmused arene nii nagu seda
meie inimesed ootavad.
Sinu HMaandi
Adres: H. Maandi,
Sköntorpsvägen 95 I, Arsta
(I-V)
Stokholmis 22. juulil 1974
Kõigepäält tänan Sind vastuse eest
kokkuleppe teksti suhtes rahade valmistajatega.
Seda lepet me seni sõlminud ei ole, sest
oma üllatuseles saime Götebergi-Post'eni
kuulutuse, millest oli teade ka "Eesti
Päevalehes", mis oli avaldatud täiesti oma-
voliliselt ja millist vahejuhtumit nüüd
Seekord tülitan Sind jälle Kinti
endise hobbyga - laenufondiga. Nüüd
on ta oma initsiaatori Puurandi abiga
esitanud uued tekstid VV-le. Palun
nende kohta taas Sinu seisukohti.
Ma tahaksin õieti teha pärast
puhkuste perioodi lõppu üht VV
koosolekut, millest ka Sina saaksid
osa võtta, et kõik päevakorral
olevad küsimused juriidilisest seisukohast
Tõnise juuresolekul läbi arutada. Tema
kipub ka juriidilisi küsimusi lahendama
agronoomia põhiprintsiipidest lähtudest
ja siis võib vahest minna päris
sohu.
Hääde suviste tervitustega
Heinrich Mark
A. Mägi
ST. kolmapäeval 21. sept. 1949.
Kas teadlik või ekslik Põhiseaduse väärtõlgendamine.
Siinjuures avaldame asjatundliku eksperdi-
juristi seisukohad tähelepanu äratanud käskkirja
kohta, mis sai teatavaks Londonis ilmava "Eesti
Hääle" kaudu.
Meie viimase Põhiseaduse väljatöötamine toimus teatavasti valispoliitilise
kriisi õhkkonnas. Faktiliselt valitses Euroopas veel rahu, kuid ettenägelikumad polii-
tikud olid juba pikemat aega arvestanud läheneva suurkatastroofi võimalusega. Et
ja esijoones tõenäolikult Balti riike
see katastroof tabab väikeriike, sellele juhtis K. Ast väga tõsiste sõnadega Riigikogu
tähelepanu näiteks juba 1933.a. detsembris. Juba tookord oli andmeid, mis sundisid
eeldama, et Eesti võib sattuda välispoliitilisse keerisesse vaatamata oma soovile jääda
erapooletuks suurriikide vahelises lähenevas tülis. See lähenev oht oli teatavasti üheks
teguriks, mis sundis meid kiirustama uue Põhiseaduse andmisega. See oht mõjutas
aga ka meie Põhiseaduse sisulist kujunemist. Sellel teemal räägiti Rahvuskogus
enam kui kord. Avalikult juhtisid sellele tähelepanu nii esimese koja esimees
prof. J. Uluots kui ka teise koja üldaruandja A. Anderkopp, eriti aga viimane.
Viimane Põhiseadus sisaldab mitmeid norme, mis kannavad esijoones selle
kriisiaja pitserit. Viimaste hulka kuuluvad eriti need normid, mille kehtestami-
sega loodeti tagada, et ei tekiks seesugust olukorda, kus puuduvad riigi kõrgemad
organid ja puudub ka võimalus nende organite seaduspäraseks kujundamiseks.
Põhiseadus annab siin erakordselt suure osatähtsuse Vabariigi Presidendile. Ilma
tema otsese kaastegevuseta ei ole võimalik ühegi kõrgema riigiorgani tegevus-
sse asumine. Seepärast on ka arusaadav, kui meie Põhiseaduse andjad pühen-
dusid erilist tähelepanu just sellele, et kunagi ei tekiks  niisugust olukorda,
kus Vabariigi Presidendi ülesanded oleks täitmata. Meie Põhiseadus on koos sellele
tuginevate vastavate eriseadustega selles küsimuses märgatavalt ettenägelikum
aga ka painduvam kui mõnegi teise riigi Põhiseadus. Sealjuures ei võimalda Põhi-
seadus vastaval funktisinääril siiski mitte toimida suvaliselt. Langeb  Vabariigi
Stockholm 17.5.46.
Armas A. Mägi!
Sinu kiri 13.5.46. käes. Annan selle edasi
dem. klubi juhatesele, kelle ülesandel ma Sind
tülitasin. -
Muide, olen Sinuga täiesti ühel arvamisel,
et meie tegevus siin, niipalju kui see vähegi
võimalik peab sündima keskendatult. Neil
kaalutlustel ongi pika vaeva ja raskustega
jõutud niikaugele, et suur osa meie demo-
kraatlikke ringkondi on end ka organiseerinud
ja koondunud ühe keskuse ümber. See
keskus, nagu see ka loomulik, neid küsimusi,
milledel on välispoliitiline iseloom, korraldab
koostöös meie viimaste ametlike esindajatega,
s.o vastavate maade kohapealsete saadikutega
ja nende kaudu, sest need on ainukesed kelledel
on selleks väljaspoolne tunnustus.
Seepärast neile tegudele, mille pärast peaksid
kannatama südametunnistuse piinasid, nagu
Tugevusõpetus.
T. on võimalik rajada kas kogemustele või
täpsetele mõõtmistele.
Kogemustele tuginedes ei oleks elasi
arengut ka ei saaks kindlaks määrata
millise minimaalse materjali- ja töökuluga saaksi-
me soovitava tulemuse
Täpsetele mõõtmistele tuginedes saame
arvestada alati välja millist materjali vajame, et
saavutada vajalikku tugevust; saame arvestada seega
ka töökulu.
Tugevusõpetuses on tegemist kahteliini teguritega või
jõududega -
1) välisjõud, mis mõjuvad meie konstruktsioonile ja
2) sisejõud, mis peavad tasakaalustama eelmisi.
sisejõude käsitleb tugevusõpetus
välisjõude käsitleb statika või grafostatika.
statika - jõudude kindlaks määramine
analüütilisel teel
grafostatika - jõudude määramine
grafilisel teel.
väitvat nimelt, et ta võis Tartus olla lektoriks
ainult nn. Privatvertrag'i alusel. See ei vasta
aga tõele, ta oli valitud määramata ajaks ja
lahkus Eestist koos ümberasujatega. Mäletan,
et meil oli määralistel kohtadel välismaalasi
ja Nansen-i-passi mehi. Kui prof. Kennel
(zooloog) vanusepiiri ületas kurtis ta, et
eesti pension olevat nii väike, et ta sellega
paraviisi oma koeri toita jõuab. Mis oli
muidugi osalt häbemata, osalt tõsi. Aga ta
ei olnud Eesti kodakondsuses. Ülik.valit-
suses ei tulnud sääraste probleemidega tege-
leda. Need lahenesid n.ö. iseendast. Küsi-
muses on, kas see toimus tava põhjal või
oli selleks ka seaduse-sätteid. Sa kui
põhjalik riigiõiguse mees võiksid ehk
mulle ütelda-kirjutada, kas on olemas sätteid,
millele saab tugineda või mitte. Kuidas
oli, muide, Grimmiga (ta ju minuteada Eesti
kodakondsuses ei olnud) ja mõnede teiste
õigusteaduskonna õppejõudude-välismaa-
lastega? Oleksin tänulik kui Sa mind
ses suhtes saaksid "illumineerida" (§§!?).
Kuldsete tervitustega sulle,
Rästa pojale ja Joosep Nõule
Sinu vana Edg Kant
1927-1929 Tartu Üliõpilaskonna Majandusjuhatajana, 1929-38
Tartus ilmuva õigusteadusliku kuukirja "Õigus" toimetuse
sekretärina, 1930-1937 Tartu ülikooli õigusteaduskonna
seminari abijõuna. 1937.a. kutsuti mind uue Eesti Põhisea-
duse väljatöötamiseks valitud Rahvuskogu peasekretäriks ja
1938.a. ühtlasi ka Parlamendi ja Vabariigi Presitenti valimiste
peakomitee peasekretäriks. Uue parlamendi valimisel 1938.a.
asusin viimase juhatuse ettepanekul parlamendi (Riigikogu)
peasekretäriks, kus töötasin kuni bolševike võimule tulekuni
Eestis.
Bolševike ajal töötasin lühemat aega (4 kuud)
kommunaal majanduse Rahvakomissariaadis juriskonsuldina
Peamiselt elatasin end tõlketöödest, mil tõlkisin peale
muu kodaniku-õpetuse käsiraamatu keskkoolidele ja
suurema osa Võšinski riigiõiguse õpperaamatust
Saksa okkupatsiooni ajal töötasin Majan-
dusdirektooriumis juriidilise nõunikuna
Rootsi jõudsin põgenikuna 23. sept. 1944.
Stockholmis
oktoobril 1944.
I:
(kinnitatud) antud ülekunõukogu presiideismi poolt
25. dets. 1958.
see on aluseks kogu kriminaalseadusandlusele.
rõhutab juba eessõnas, et tuleb teravalt vahet teha
kogu presiidiemi poolt antud seadlusega on asutud õi-
gusriigi põhimõtteile. Vene õigusteadus (Rechtslehre) ei tun-
nista ega saagi tunnistada õiguseriiki selle põhi-
mõtetega. Sovjeti kohtunikkonna sõltuvus
mitmesuguseist võimuteostajaist ei võimlda ka selleks
võimelisel kohtunikul (kes on saanud vajaliku õigusteadus-
liku kooli ja hariduse) kehtivat õigust rakendada-
kohaldada oma auraamise ja veendumuste kohaselt.
Sovj. ei tunnista kohtuvõimu sõltumatust.
Art- 6: Seadusel, millega kergendatakse karistusnorme
või loetakse teatav tegu või tegevusetus mittekaristatavaks
on tagasiulatav jõud kõigis asjades, mis pole veel
kohtu poolt otsustatud.
Seadusel, millega karistust suurendatakse või
arvatakse mõni seni mittekaristatav tegu või tegevuse-
tus karistatavaks, ei ole tagasiulatavat jõudu.
Lund, 01.03.58
Spoleg. 8 B
Kallis Mägi!
Aegajalt on tegemist olnud meie ini-
meste pensionide korraldamisega saksas.
Neugart pääses m.a. sügisel Poolast tagasi
läände. Landmannschaftide kaudu läks
tal korda võrdlemisi ruttu oma pensioni
asja korraldada, kusjuures T. Ü. teenistus
arvesse võeti.
Praegu on tegemist aga ühe veidi keeru-
kama küsimusega. Nimelt tahab T. Ü. end.
lektor, prof. Schreinert, hakata korraldama
oma pensioni küsimust Göttingenis. Ta
tahab muidugi, et ta lektoriameti aeg Tartus
(1929-40) saaks arvestatud. Tartusse oli ta
lektoriks valitud, kuid ta jäi saksa kodakood-
susse. Asi keerleb oluliselt selle ümber, kas
ta oli lektorina Eestis riigiteenija (Beamter)
või mitte. Meie riigiteenijate seaduses oli
- niipalju kui mäletan - punkt, et välis-
maalane ei saa olla riigiteenija ja pensioni-
seadus ei formuleeri pensionisaaja staatust
küllalt selgesti, vähemasti mitte saksa büro-
kraatia seisukohast. Sealsed bürokraadid
olewat see, et walimine läbi wiia 3 liikmega, selleks olla
Ränkilt teaduslik põhjendus tellitud. See siis kuude kaupa
nähtawasti selle kallal töötas, kuid tema wäga ebamääras-
test wäänlestest selgub waid seda, et ta ise seda seisukohta
mulje selle lugemist, teist korda ei ole seni weel uurinud
Prof. Kaasiku artikel "Wäli Eesti´s" illustreeris waid
sedda algnõude mittetäitmist, mis artikli kirjutajalt
oodatakse, et kirjutajal endal peab selge olema, mida ta
tahab, siin oleneb see andest, kuiwõrd ta seda lugejale
edasianda suudab. - Ma ootan, mida mulle wastatakse,
ehk kui mitte, ka sell korral tuleb siis mõelda, mida
teha. Niisama "ühise laua" ümber koos istuda ja
jälle laiale minna, ei ole ka mõtet, isegi kahjulik
seda ettewõtta. Pada wõib edasi keeda. Kõike
seda ei ole ju waja meie iseiswuse taastamise
"wõitlusele" (kuidas teda täna nüüd küll kuritarwita-
takse!!) e. nn pagulaskonna hea käekäigu edendami-
seni. Teiseks ei ole ta nii traagiline, nagu mõnelt poolt
öeldakse. Ma olen palgulaskonna elu 1905 a. peal mujal
maailmas jälginud, ühesugune ta igalpool. „Iga mõistlik
inimene hoiab sellest seltskonnast eemale" - annab head nõu
üks  Kesk-Europa pagulane oma memuaarides. Aga igaüks
ei saa. - Oleksin tänulik, kui Teil aega jatkub,
kui kirja panete, mis Teie arwamused on. Wahest
tuleb mul paari nädala pärast siiski wähe tegutseda.
Parimate terwitustega Teie
Hans Rebane
VV koosoleku edasi lükanud kuni
on tulnud teiste valitsusliikmete
seisukohad selle kavandi ja eelmise
"protokolli" suhtes.
Praegu tuli siia Harri Kiisk
ja arvas ise, et ka tema võibolla
saadab ühe vastuse-õienduse
Abo Underrättelser'ile. Aja-
kirjanikud on ju nobedad
kirjutajad.
Olen kogu tuleva nädala
Boråsis Statens Ungdomsrådeti
konverentsil, nii et saan Su
materjalid tagastada alles
ülejärgmisel nädalal.
Stockholm 18 III 49
V.a. hra Magister,
On tahtmine Teile kirjutada ja kuulda, mida praegu-
sest mulinast presid. asetäitja ümber arwate. Algul tä-
hendan informatsiooniks, et 24 IX 48 saatsin selle "kolmikule"
nende poolt nõutud kirjaliku wastuse, milles meie lahkuminekud
olid, et eelläbirääkimised katkesid, kuna nende seletuse
järele mingid lahkarwamisi ei olewat olnud. Wastasin siis, et
mitte "wanem liige" ei kutsu Wal. Kogu kokku, waid tuleb püüda
peaministri poole, et wanem liige ei saa nimetada ülemjuha-
olemas. Tänapäewani ei ole wastust saanud. Eile saatsin neile
wiimaks kirja ja palusin wastust 2 nädala jooksul. Sain
wahepeal A.R. ja Otto nii kaugele, et nad oleks algul
tulnud minu juure algul erawiisil läbirääkima ummikust
"funktsionääride" nõupidamise. Kuid mõlemad on ju kõikuwad
mehed ja ma tahtsin saada kindlamaid tagatisi. Siis tuli
miitingu resolutsioonid ja lõpuks "ankeet" mille eest wäga
hoiatasin. Pidin siis sõna wõtma, nimelt St. Tidn. Olen selle
eest nii siit kui eriti kaugemalt saanud poolehoiu awaldusi.
Rohkem ei tahtnud ega saanud öelda tol korral. Tõi wähe-
malt teistsuguse tooni awalikkuse sõnawõttu. Aga kui lugeda
täna ilmunud "E. Teat." (mis suurte võlgade pärast hilines),
kui J. Mark  jällegi demonstreerib, et (ta olla isegi jurist)
põhisead. 35 läbi lugeda ei wiitsi, ega ka kellegi käest
nõu ei küsi. A.R oli wäga pahane tõendas mulle wähe-
mat, et temalt ei olla midagi küsitud,- Otto tahtmine
mag. jur A. Mägi elulugu.
Alghariduse sain isa juures. Gümnaasiumi lõpetasin 1923.a. Samal
aastal astusin Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille kursuse
lõpetasin 1929.a. cum laude. Ülikooli lõpetamisel jäeti ülikooli
juurde edasi töötama teadusliku tipendiaadina riigiõiguse alal,
1933/34 a sooritasin magisti-doktorandi eksamid avalikõiguse
probleemi) eritamist 1935 .a. anti mulle välja magister juris'e
diplom. Samal aastal määrati mind Tartu Ülikooli
õigusteaduskonna õppeülesandetäitjaks riigiõiguse alal. Oma
esiloengu pidasin õigusteaduskonna kogu ees 1935. a. septembris
mil ka alustasin õppetegevusega pidades loenguid üldise
riigiõiguse, Eesti riigiõiguse, valimisõiguse ja õigusfilosoofia alal
Ülikooli õppejõu kohalt vabastati mind bolševikne võimule-
tulekul Eestis 1940.a. suvel.
Trükis on allakirjutanul ilmunud peale muude
vähemate kirjutiste Suveräärisuse probleem, Valimisõiguslikke
põhiprintsiipe ja nende rakentamine Eestis de lege lata ja
de lege ferenda, Rahvas riigivõimu kandjana ja riigivõimu
teostajana (Eesti positiivne õigus), Põhiseaduse saabumise
käik Rahvuskogus (Eesti positiivne õigus).
Töötanud olen veel: 1923/24.a. algkooli õpetajana
Sollentunas 21. jaan. 1972.
V. lgp hra Artur Mägi!
Täna sain Läti Rahvusfondi peasekretärilt,
mag. Landsmanis'elt, lubatud lühi-ülevaade
Lätis 1940.a. toimunud "valimiste" kohta
Varem lubatud ingliseelne kirjutise teema
ei leidnud oma raamatukogu paberite hulgast.
Lätlastel on mõned aastad tagasi ilmunud
raamat (~300lk) lätikeeles, mis üksikasjus
kirjeldab "Läti valimisi 1940a". Palusin mag.
Landsmanist teha sellest lühikese kokkuvõte,
ära markides olulisemat valimiste käigust.
Eelpool nimetatud lühikokkuvõte lisan
käesolevale kirjale. Kui saate neist andmeist
midagit kasutada, siis on hea, põhjus sama
mida nimetasin eelmises kirjas leedulastelt
saadud andmete kohta.
Lisa: ülal nimetatu.
Teie William G Lindström
kaitseseisukord
allkirjad ringkirjadele
Stokholmis 19. aug. 1974.
102 000
Tänan Sind viimase pika kirja
eest, mis minu usku kinnitas seaduste
austamisse. Kuna Sa andsid ühtlasi
põhimõttelise nõusoleku järgmisest
VV koosolekust osavõtmiseks, siis
teatan, et VV koosolek on
nüüd neljapäeval 22. augustil kell
17.00 ERN ruumes. Päevakorras
on just tolle laenufondi küsimus.
Paluksin väga, et Sa sellest koos-
olekust saaksid osa võtta.
Sõidukulu meie maksame ära.
Minu vend tuleb ka rongiga
sest ta ütles, et ei viitsi
autoga sõita.
Ma katsun sulle ka helistada
Täna aga ei saanud telefonis vastust
Tervitades H. Mark
I-III
Stokholmis 11. jaanuaril 1974.
Kõigepäält soovin hilinemisega
head uut aastat ja head tervist
uuel aastal!
Tõnis Kint on visa ja jonnakas
mees, nähtavasti osalt oma kõige
lähemate nõuandjate mõjul.
Nüüd esitas ta uue "laenu-
fondi" kavandi, mis on koostatud
jälle vanas vaimus.
Tülitan Sind jälle ja palun
Sinu arvamist selle kava kohta
See Sinu tülitamine on mul
juba piinlik, aga nagu Sa näed,
olen ma Tõnisega hädas.
see fakt, et VP kohustetäitja pidas vajalikuks anda oma 24. juuni käskkirja
Eeldaks minister A. Rei, et H. Rebase määramise käskkiri on tühine, siis oleks ju
24. juuni käskkirja andmine mõttetus.
Täiesti väär on aga väide, nagu saaks valitsuse täiendamine antud
olukorras toimuda ainult kõigi valitsusliikmete nõusolekul. Poliitiliselt võib
säärane talitusviis osutuda vägagi otstarbekaks, kuid õiguslikult ei tunne säärast