Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
nink selle tee ärrä jaggamisse man peawa koggokonna
wallitsus ja mõnni kohtomees man ollema, nida et eggal
üttel õigus saap tehtus; nink on ka hääs arwatu, tee jaggo
sääl kottussen egga üttele pikkentada, kon krusa haud
man ehk lähhedal om; nida sammute neidele, kel
krusa haud kaugem, ehk halwemba tee kottusse sawa
ollema, saap lühhentetus.
Nõumees Jaan Wärton XXX Nõumees Isak Treumuth XXX
Hindrik Wannar +++ Ants. Mändik +++
Karl Ots XXX " Tannil Puusep XXX
Rein Lann XXX " Peter Pärrimaggi XXX
Käriku tallon sel 21. Martsil 1870.
Käriku tallo perremehhe Ott Zippi warrandus om kik
ülles wõetu ja takseritu hind mannu pantus sanu.
Man olliwa: Pakohtomees Märt Lüüs, Kohtomees
Sahkri Pik, Wallawannemb Johann Zimmer ja
Wöörmünder Peter Hinn. Muido olliwa sääl man:
Mik Hellenorm, Ado Willip, Ernitz Wislapuu, Ott Zippi
lask Marri nink Otti wannemb poig Jakob Zipp
Marri Zippi wöörmündris omma nimmitedu: Ado
Willip ja Ernits Wislapuu.
Koolu Ott Zippi latse omma:
Pois Jakob Zipp - 29 aastat wanna
do Ado do 17 " do
Tüttar Kattre do 15 do do
do Elisabeth do 9 do do
do Leno do 4 1/2 do do
Otti naine Marri Zipp - 41 1/2 do do
päle kostsewa Karl Zimmer ja Jaan Simm: Meije ei mas-
sa sedda puduwat renti mitte enne ärrä, kui se 80 Rublat
rahha, mes mõisa wallitseja Herra meije möisale tenitu os-
suste eest sija kohto maja manno om sisse masnu, mei-
je kätte saap, sis om ka meije rentirahha tassa." Kui
neile selle 80 Rubla ülle sai ärrä selletedus, et neil ütleks
õigust ei olle sedda 80 Rubla sada, sest sedda tunnistap neide
omma kontraht mes nemma Wastse Anzmõisa wallitseja
Bendtika omma tennu, sis pallesiwa nemma hendale ai-
gu Talwistepühhani, nihk nida kawwa lubbas wallawal-
litsus neideka kannatada.
4. Wallawallitsus nink nõumeeste koggo küssewa
Zimmitre tallo rentniku, Karl Zimmeri ja Jaan Sim-
mi käest, kas nemma ehk, tahtwa essi sedda renti
massa neide kätte Zimmitre tallo eest, mes Anz Möl-
dre om pakkunu 350 Rubla selget rahha ja 400 punda
hainu; selle päle kostse Karl Zimmer ja Jaan Simm
"Sedda renti ei wõi meise mitte massa mes Anz Möldre
om lubbanu massa.“ Sis sai Karl Zimmer ja Jaan Simm
käest küssitus, mes nemma sis omma tallude eest renti
wõiwa pakkuda? Selle päle pakkus:
Jaan Simm omma tallo eest renti - 150 Rubla
Karl Zimmer - do - do - do - do - 170 - "-
5, Küsis selle päle Wallawallitsus ja ka nõumehhe,
kas siin mõnni saap ollema, kes ehk wahhest saap rohkemb
renti pakkuma. Sis allostas wälja pakkuminne wallawal-
litsuse ja ka nõumeeste koggo een nidate kui siin allan
järgimöda neide pakkujade nimme omma ülles kirjutedu:
Mart Kraaw - pakkus - 340 Rubla
Tidrik Leinus - - do - 345 "
Karl Zimmer ja Jaan Simm - do - 350 "
Tidrik Leinius. - - do 355 - "
Anz Möldre - do - 360 - "
Tidrik Leinus - - do - 365 - a.
Karl Zimmer ja Jaan Simm - do - 370 - "
Anz Mõldre. -- do 375 -
Karl Zimmer ja Jaan Simm - do - - 380 - "
Tidrik Leinus - - do - 385 "
Karl Zimmer ja Jaan Simm - do - 390
Tidrik
Tidrik Leinus. - pakkus - 395 Rubla
Karl Zimmer ja Jaan Simm - do - - 400 "
Tidrik Leinus - - do - - 401
Karl Zimmer ja Jaan Simm - do - 402 -
Tidrik Leinus. - - do - 403
Karl Zimmen ja Jaan Simm do - - 404 -
Tirdik Leinus. - - - do - 405
Karl Zimmer ja Jaan Simm do - 406 -
Kui ennamb keddagi rohkemb es pakku sis om
Jaan Simmi ja Karl Zimmeri pakkuminne 406 Rubla
(nellisaddakuus Rbl.) selle päle om wassara hoop saddanu
Enne oksjoni wisi wälja pakkumist on ette kulutedu,
kellele ne kats tallo sawa, rohkemba renti pakkumisse,
perra, jääma, se peap täämba 100 Rbl. (Sadda Rbl.) sisse mas-
ma, mes temmale sel eentullewal 1. Aprillil 1872 renti
masso manno saap hääs arwatus. Eddesspäide peawa rent-
nikku omma renti eggal aastal sel 1. Aprillil ja sel 1. Ok-
tobril ette ärrä masma. Kui säetu tähtpäiwal rent ei
olle täwweste se ette kirjotedu summa sisse ärrä ei olle mas
tu sis kaotap rentnik omma kontrahti perra leppin-
kut ärra nink kontraht saap tühjas tettus.
Karl Zimmer on täämba sisse masnu 50 Rubla
Jaan Simm - do - do - do - do. - 23 "
nink Jaan Simm lubbas ne 27 Rublat pea sisse ärra mas-
sa, mes 50nest Rublast weel pudup.
6, Nõumeeste koggo on hääs arwanu, et neile
katte Zimmitre (Rautseppa) tallo nurmetele weel neljas
nurm päle saap tettus, nida et neljandama nurme
päle wöip linna wälja külwada. Se mõtsmaa mes Ritsi
mäes kutsutas, kik mes eäle põllumaas kölblik om, neljan-
damas nurmes saap tehtus. Ülle soo mõts jääp kange ülle-
walwamisse alla, nida et mõtsa ei tohhe rentniku ei ka
muu sääl ärra häwitada; mõtsa perra peawa rentniku
holega kaema, nink wastutawa egga ütte puu eest mes
mõtsast ärra weedu om. Uelle soo mõtsmaa mes seni-
ajani om wilja all olnu, saap ka rentnikutele lubbatus
põllun prukida, ei mitte muido kui wallawallitsus ja
nõumehhe lubbawa, ja enne kui tullewal kewwadel saap
se mõtspõllumaa ülle kaetus nink sis üts kindma piir
Wanna Anzmoisa koggokonna Kauksi kolimaja wastsest
palkitest ülles tetta. Sainapalki peawa sissest-poolt ärra
löödu ollema nink wenne ehk puhta nukkadega. Selle töö
eest saab Johann Auebach, kui kik se kolimaja ehhita-
misse nidate ülles om tettu, maja üttessa (9) sülda pik,
wiis (5) sülda lai, pörmandu päält ülles lae alla üttessa
(9) jalga ja 4 tolli kõrge. Selle allan ülleskirjutedu tabbeli
perra saab Johann Auerbach tööpalkas:
1, Fundament, maakiwwest, □ sülle eest. 1 Rbl - Kop
2, Saina, palkidest, sissest poolt-
ärra löödu - □ sülle eest. - 1 - 25
4, Pörmand, tappidega - -  □ sülle eest 1 " - "
5, Ütte punnitu pönadeka usse eest - - - 1 " - "
6, Egga ütte kattusse pari eest dahstulika.
üttekokko
- 3 " - "
7, Üts ahjo, pliiti, lämma saina, korsna
2 torroga, selle eest
- 25 - " - " -
8, Nida paljo kui laudu kolimaja manno ehhi-
tamise tarbis waja om lõikab Joh. Auerbach - " 15 - " -
nink saab egga ütte nööri löikamisse eest
Nida sammute ka latti-nööri eest - - - " 15 "
9. Johann Auerbach wõttab ka Wanna Anzmõisa kog-
gonna Pattuperra Hundi kolimaja nelli (4) sülda pik ja
nelli (4) sülda lai, nidasammute kui punkt 2.3.4 ja 5 om
Kauksi kolimaja tööhind om leppitu. Enge selle wahhel
om ütsinda, et kattusse paaride eest saab ilm tahstulita 2 Rbl. - Kop
10, Ütte akne eest doppelt-raameka, 4 jalga 3 tolli.
kõrge ja 3 jalga lai (lengi sissest) - 3 - " - 50 -
Johann Auerbach lubbap neide katte kolimajade
tööd ilma laitmata Septembri kuni 1873 walmis käest
ärra anda. - Wallawannemb Johann Zimmer XXX
do - Johann Koemötz +++
Puumeister Johann Auerbach.
Johann Auesbach om käerahhas eentul-
lewa töö päle ette sanu (nellikümmend) 40 Rubla
selget rahha.-
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 12. Märtsil 1873.
Kauksi kolimaja wastsest üllesehhitamine om wal
lawallitsussest Johann Auerbachi kätte ärrä antu, nida
kui se kontraht No 3 al näutap. Se kontraht om neile nöu-
meestele ette loetu nink ommawa sedda hääs kitnu ni
kui nemma omma "ja" ütlemisega tunnistawa:
Jakob Wassil kostis "ja" Mango Salop kostis "ja
Anz Möldre " "ja" Tohwer Päiw " "ja
Andrus Mõttus " "ja" Jakob Antsi " "ja
Iuk Antsi " "ja" Samuel Pormeistre " "ja
Karl Pantalon " "ja" Rein Ioab " "ja
Jaan Anzow " "ja" Hindrik Wannar " "ja
do  Johann Koemötz +++
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 22. Märtsil 1873.
Soldat Jaan Warblaste eddimetse naise Maie warran
dus om ülles-woetu nida kui siin allan om ülleskirjutedu
Ülleswötmisse man olliwa: Wöörmünder Peter Hinn ja
Ado Joakit nink Päkohtomees Märt Lüüs.
10 künard linnast röiwast
3 kätte-rätti
4 meeste wastsest hammet
3 sängi linna
7 willast ündrikut
3 willast poodi rätti.
3 naisterahwa suwwe jakki
1 willane jak.
1 pallitu
13 künard linnast krudilist röiwast.
2 sängi tekki.
1 willane sängi tek
1 suur wihma-warro
2 lammast ja 1 lamba nahk
1 röiwa kirst lukkuga.-
Wöörmünder Peter Hinn Ado Joakit
Päkohtomees Märt Lüüs
tenistusse astunu mahha jätta nida kawwas
kui taggawarra-wäe sekka sawa loetus (arwatus),
sellest ajast ütte aastani, kunnas sis nesama
ma jälle masjade koggokonna liikmede
arwo sisse ülles sawa wöetus.
5. Keigest nöumeestest hääs kittetu, wanna
kiltre koolmeister Jaan Lüüsile 2 wäikese hoone ehhituse
ja materiali weddamisse eest nink 2 pari soetedu
usehengi eest ülle ültse 8 rubla massa.
Nöumees Samul Zimmer +++ Nöumees Andrus Uddras +++
" Andrus Möttus XXX " Jakob Koch XXX
" Johann Lüüs XXX " Meos Mendik XXX
" Hans Wernik XXX " Jaan Kuus xxx
" Johann Pik XXX
" Jaan Pantalon XXX "
" Jaan Zeijer +++ " " Isak Wallner xxx
do Wärdi Treumuth XXX
- do - Karl Raam XXX
Wanna Anzla koggokonna majan see 23. Märsil 1878
olliwa man keik man alnimmitedu wallawawal-
litsusse liikme kui ka koggokonna kohtomehhe.
Wanna Anzmöisa wallitsusse polest om
sel täämbätsel se endine lepping mõisawallitsusse
ja Wanna Anzla walla wahhel puude, kolimaja
renti ja ehhitusmateriali ülle ülles ütteldus
saun, ni et wald omma tarwituses puid essi-
ommast kullust peab soetama, kui kolimajade,
kohtomaja ja tohtrimaja kütmisses, kolimaade
eest egga aasta taadri päält 6 (kuus) rubla
renti masma, mis renti mõisa wallitsus 6 aas-
ta päle kinniteda lubbab nink peab wald
keik ehhitus material ommas tarwituses, kui
ka kirstu lawwa eddespäide ommast kul-
lust soetama.-
Se ülles ütlemine om walla am-
metnike läbbi koggokonnale teeda anda,
165.
ent möisa wallitsus lubbas tullewa talwes
kolimajade ja kohtomaja nink tohtrimaja
kütmisses weel puid anda, mis eest agga
wald möisale peab wälja masma.
wöörmünder Peter Hinn XXX
Päkohtomees Märt Lüüs +++
Kohtomees Jaan Treumuth XXX
do Werdi Leinus XXX
do - Andres Püwwi XXX
Abbikohtomees Rein Libeon XXX
Wanna Anzla koggokonna majan, sel 10 Aprillil 1878
Man olli: Wöörmünder Peter Hinn
do Wärdi Treumuth
do Jakob Hermlin
do - Karl Raam
Selles täämbatses päiwas olli keik selle koggokonna re-
wisjonin saiswa meeste henge kumma sel aastal 1878 ülle ültse
wäeteenistusse kutsumisse alla langewa sellest wallawallitsus
sest kokko kutsutu, nink om neidele se selle aasta sisse kuts-
misse leht ette loetus ja neidelt ütsikult küssitus sanu, kas
ehk mönnel om kaibust sisse anda Wamilie saissuse ülle,
kelle läbbi §45 ülleültse waetenistusse säduse perra
wöib eenöigust saada.
No 1, Rein Akkermann - ei ütle kaibust ollewat.
" 2, Märt Allas - " ei ütle kaibust ollewat.
" 3, Rein Elsting - " - ei ütle kaibust ollewat."
" 4, Jaan Hain,
kaibas, et temma welli
Toffer wiggalitse käe perrast
tööd ei jõwwu tetta.
Kae attest No 160.
" No 5, Jaan Hansi - " - ei ütle kaibust ollewat.
" 6, Ado Hist - " - ei ütle kaibust ollewat.
" 7, Märt Kekki, - " - Kaibas, et temma essa
rinna haigusse perrast
mittetäwwelik töö teggija
ei olle.- Kae Attestat No 161
kadonu tüttar olewat se hamme weel esi õmmelno.
Mäst Nutti rõiwa proom lähab selle lõutu pallajaga ütte.
Lisa Treumuth - wene usku - tunnistab, et tema Kätta
Kenderiga on lännu koplihe haina äelmit otsma, ja
säält ommawa löudnu: 1 hamme ja 1 pallai ja ommawa kuulnu
et maja rahwas olewat nännu, et Mät Käkki olewat
mitto kord sääl koplin käunu.-
Katta Kender - lutheri usku - tunnistab ni kui Lisa Tru-
muth.
Se wallapolitsei palub ütte Keiserl. Wõrru silla kohut aland-
likult, seda asja henda üle kullemise ja mõistmise ala wõtta
tahta.
Wallawanemb: Johan Pola
Wöörmündri: Jaan Kaska +++
Peakohtumees: J. Walner.
Kohtumees: Anz Wärnik +++
E. Laas XXX
No 6 lisa.
Kohtumees Karl Treumuth pallel weel protokolli panda, et kui
tema Märt Nutti rõiwa warguse perast Pattuperra Märt Käkki
tallu lännu, on Märt Käkki Mart Nutti käest se hamme, mis
kohtumees Treumuth Nutti kätte hoita andnu, kakkeluse wiisil
ära kisknu, om kohtumeest wäega roppuste ja zias sõima-
nu ka om Märt Käkki sulane Andrus Mesias, kes mõtsast
nurme päält kodu tulnu, joba kaugest Märt Nutti ja kohtumeest
Tremmuthi zias, prohwuses ja maidas sõimanu ja kuradi ja
jumala sunningus wandnu ja tahtnu neid majast wälja pessa.
Sel 11 Julil 1886.
Wöörmündri: Jaan Kaska
Peakohtumees: Joh. Wallner.
Kohtumees: Ernitz Laas.
Anz Wärnik.
Labrik Grossberg, kaibab, et ümbre Jüripäewa s.a. tema
kambrest kirstust lukku takkast warrastatud: 1 rätt - 350 kop
1 rätt - 270 kop. 1 rätt 30 kop., 1 paar Gamaskit 350 kop
5 paari kindit - 1 Rbl. 2 nakla tubakat 30 kop. 1 pakk
tikke 15 kop. ja 1 kirwes - 1 Rbl. Selle kraamiga ütten
mis kiik ütte korwi sissen olinu, om ka tema poja Thomas
Grossbergi maja rehnungi, kaarti ja kontraht ära wõetu;
Mart Nutti hämme lõidmise man om ka Märt Käkki kopli
päält Grossbergi poja maja rehnungi ja kontrahti tükke
selle tuhha sissest, kos üts jago rõiwast ära palutud om olnud,
lõutu, kellest arwata, et Märt Käkki ka Grossbergi kraami
warastanu.
Märt Käkki wastutab selle kaibuse pääle, et tema sest mitte
kige wähemat ei tija.
Wõrru silla
Se walla politsei palub alandlikult ütte Keiserliku kohut, ka
se protokoll henda üllekullemise ja mõistmise ala wõtta
tahta.-
E Laas
Selle päle ütliwi kattessa nõumeest "ei" nink kats
nõumeest "ja."
Neide nõumeeste suremba hulka perra ei tahha kog-
gokond neid kätte Rautseppa tallo koggokonna hääs mitte
ärra osta, nink saap se minnewal ajastal kigete nõu-
meeste ütte meelelinne nõu tühjas arwatus.
Mõisa wallitseja härra Gernhardt, olli selle koggokonna
nõumeeste nõuwo piddamisse man, nink sai sedda tääm-
bast nõumeestest wõetu nöwwo kuulda, et nöumehhe neid
katte Rautseppa tallo ei tahha osta, nink et se eenkontraht
om tühjas tettu, sis ütles wallitseja härra Gernhardt, kige
koggokonna wallitsusse nink nõumeeste kui ka koggokonna
kohtomeeste kulden: "Nüüd on minnol wõimus neid
katte Rautseppa tallo ütte töisele ärra müwwa kellele
minna tahha", ja nüüd siin samman om ostja Wastse
Anzmõisa wallitseja W. Bendt; "nink U. Bendt, massis
katssadda rubla sel sammal kõrral Wanna Anzamõisa
wallitseja härra Gernhardti kätte ostmisse summa päle
sisse.
Wallitseja härra Gernhardt laskse neid Rautseppa
katte perremeest, Karl Zimmer ja Jaan Simm kohtu
ette tulla, nink sai neile ette kulutedus et neile jo min-
newal Jacobpäiwal se on sel 25mal Julil 1869 on koggokon-
na kohto een ülles ütteldu, et neide tallo kottusse sawa
ärrä müdus, nink neile olli ka nelli näddalit mõtle-
misse aiga antu; (nink) neile jäi ka selle nelja näddala sis-
sen se eenöigus /:hendale:/ ostmisse päle rahha sisse massa,
ent selle nelja näddala sissen es tulle ne nimmitedu perre
mehhe mõisa wallitsusse ette omma tahtmist teeda andma
nink ei olle ka ostmisse leppinku päle rahha sisse masnu
Sis jäi mõisa wallitseja härral se õigus neid kätte Raut-
seppa tallu muide ostjatele ärra müwwa. Selle päle tul-
li koggokonna wannemb Märt Tedder ja päkohtomees
Määrt Lüüs nink massiwa (500) wiissadda rubla sel 1mal
Novembril 1869 neide katte Rautseppa tallo ostmisse päle
sisse, nink kinnitiwa ka ütte eenkontrahti sel 30mal Januar
1870 Wanna Anzmõisa wallitseja härra Gernhardtika, nida
et. ne kats Rautseppa tallo koggokonna ladiku rahhaka
koggokonna kaswus nink tullus ostetus saiwa, nida
kui jo mitme kõrra nõumeeste suremba hulga hääs
arwamisse perra nõu olli peetu.-
Ette kulutedu om, et Karl Zimmer ja Jaan Simm
peawa täämbatsest päiwast, renti kontrahti teggemist
ja ka renti rahha sisse masmist Wastse Anzmõisa
wallitseja H. Bendtika selletama.-
2, Walla wallitsusest ja kigist nõumeestest, om lubba
selle Lattika tallo perremehhele Samulile, kelle laut
kige tõpra karjaka, ait kege wilja nink kramiga ärra
om pallanu, 3 wakka rükki, 6 Wakka keswi nink
7 wakka karu primassu wiljast kinkida.-
3, Kigist nõumeestest om (1) ka Jundi Peter Zim-
merile lubbatu, kelle wilja ait kige wiljaka om ärra
pallanu-, 6 wakka rükki nink 6 Wakka keswi pri-
massu wiljast kinkida.
4, Nõuwo peeti koddapolitse ja ka sullaste põllu
ma prukmist wastse modu perra sisse säda, ent nõuwo
jääp polele, selleperrast et weermeste sullaste eeskost-
jid es olle kik siin koon.-
5, Peti nõuwo walla tallo majade ehhitamisse
perrast, kas eddespeidi wald nida samma ütten walla
maijo ehhitap nida kui seni ajani, ehk peap egga tallo
perremees essi omma maja wastsest teggema, kik omma
jõuwo ja kulluga; se nõu om ka pollele jänu, sest et
weidi nõumehhi koon olli.-
Wöörmünder Isak Wallner +++
- do - Ants Möldre XXX
do - Peter Hinn XXX
Nõumees Karl Ots - "ja"  Nõumees Karl Pantalon - "ei"
" Ants Kuiw - "ja" " Jaan Anton - "ei"
" Jaan Wärton "ei." " Hindrik Wannar - "ei"
" Peter Pärsimäggi "ei" " Rein Lann "ei"
" Tannil Pusep "ei" " Isak Treumuth "ei"
Wanna Anzmõisa koggokonna majan see 21. Oktobril 1875
Wallawannembadt olliwa kik koggokonna nöumeh-
he täämbas kokkokutsuti nöupiddamisele.
1. Milkombel ehk missuggutse intressi pabberi Hole-
kandmisse. Waeste laste- ja koggokonna-kassa rahha eest soe-
tada tullewa nink kes neid kassad wallitsema sawa:
Keigist nöumeestest om hääs kittetu, et neide kiki kassa-
te rahha intressi päle pandminne neide siin allan pool ülles-
kirjutedu kigest nöumeeste koggost wallitu kassawallitsejade
hoolde jääb.- Kassawallitsejades omma wallitus sanu:
1, Wallawannemb Johann Zimmer
2, Päkohtomees Märt Lüüs
3, Simani tallo ommanik Wärdi Malleus,
4, Waltina ommanik Johann Hoberg ja
5, Kirjutaja Johann Thalberg.
2, 7 Kerku tee kubja palkas om kigist nöumeestest
egga üttele 1 wak Rükki ja 1 wak Keswi lubbatus sanu, ütte-
kokko 7 Wakka Rükki ja 7 wakka Keswi.
Ne 2 üllewan ülleskirjutedu nöupiddamist omma kik
ne alnimiutedu nöumeest omma "ja" ütlemissega kinnitannu.
Nöumees Jakob Wassil "ja" Nöumees Samuel Zimmer "ja"
Hans Möldre "ja" " Samuel Särremat "ja"
" David Kunder "ja" " Wärdi Leinus "ja"
" Rein Anton "ja" " Karl Koch "ja"
" Jaan Kuiw "ja" " Jaan Anzow "ja"
" Jaan Nutt "ja" " Jaan Pantalon "ja"
" Jakob Hermlin "ja" " Andrus Will "ja"
do - Johann Koemötz xxx
Wanna Anzmoisa koggokonna majan sel 5. Nowembril 1875
olliwa koon kik alnimmitedu wallawallitsus nink nöumehhe.
Keiserlikku Wörro Nekruti-Kommisjoni kirja päle
sest 3. Nowembrist 1875 No 366 al, omma kik nöumehhe täämbas
kokko kutsutu nöuwo piddama selle Jaan Hawistest Keiserlikku
Wörro Nekruti kommisjonile etteweedu kaibusse ülle. Jaan Hawist
kaibas et temma mitte ennamb tööjöuwun ei olle, selleper-
rast et temmal tagga soolik saggedast wälja tulleb nink wallu
teeb; 20 aasta eest taggasi om temmal eddimest körda
tagga soolik wälja tulnu, nink nüüd 8 aastat taggasi
om temma eddimelt löidnu, et temmal taggast werd om
joosknu, ent nüüd neide perrametse aastade sissen om
temmal saggedast se haigus olnu, keige perra körd Septembri
kuul 1875 ollew temmal taggast 2 päiwa werd tulnu.
Et nüüd mönne wallawallitsusse liikme kui ka nöumehhe,
ehk kül kik mitte sedda Jaan Hawistu taggasoolikust werre
jooskmist ei olle nännu, - sedda tunnistawa, et nimmeteda
Jaan Hawist mitte rassendat tööd ei jõuwa tetta, om neidest
kigist alnimmitedu nöumeestest üttel-hellil se nöu wöetu,
sedda Jaan Hawistut tööle kölbamatas nimmitada.
Nöumees Jakob Wassil XXX  Nöumees Jaan Pantalon +++
Hans Möldre XXX
Jakob Hermlin XXX
"Jaan Nutt XXX" "Wärdi Leinas XXX
Karl Koch XXX
Andrus Will XXX Jaan Anzow XXX
Linnert Lippart XXX
" Samul Särremat XXX
" David Kender XXX
do - Jaan Angow XXX
do - Ado Joakit +++
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 17. Nowembril 1875.
Märt Lust asemele Kauksi koolmeistres
om alnimmitedu Rimmi külla perremeestest üttel hellil
Mikkelsaar wallitus sanu. Helli omma andnu:
Jaan Zeijer Hans Möldre Jaan Lüüs
Isak Mürk Mihkel Markwardt Peter Lüüs
Ado Peterson Rein Reile Ado Sarw
Kare Kilter Karl Ots Johann Peterson
Jaan Malleus Jaan Möttus Ado Tagen
manno tetta tarbis löitu ollewat nink on Kusta Mar-
tinile selle eest kigist nöumeestest allanpool üllespantu
hind lubbatu:
6 2/3 süld saina, selle eest à 1 Rbl. 50 kop. □ sülli, teeb 10 Rbl - kop
100 latti löödu, - -à 3 kop. - 3 " - "
2 akkend - " " " 5 " - "
1 talla ja paar " " "2 " -
1 pönige trepp, - " - 4 " 50 "
üttekokko 24 Rbl. 50 Kop.
ütte sherwandi eest, mes lawwadest saab tetta nink punni-
tus tulleb, saab Kusta Martin 1 Rbl. □ sülle eest.
2, Tiisler Jaan Raam wöttab kolimaja /Lüüsi/ akken
de klaasmisse nink akkende ja ussede wärwimisse henda-
päle, nink saab egga kruudi päält, ommast klaasist,
30 kopkat ja egga usse nink akne warwimisse eest 1 Rbl. Kop.
3. Täämbatses päiwas olliwa kik nöumehhe walla-
wannembast kokko kutsuta selle ülle nöu piddama ja otsust
teggema, kuis Pisso kõrts, kus mitmesuggutse kelmi korteri,
sallimist ja peetmist löwwasi, seperrast selle koggokonna
üllültse ellole wäega kahjulik olles, ni kui se ka jubba
paar körda awwalikkus sanu om, koggoni ärra häwi-
tada, se om, nimmitedu kottussel körtsi öigust ärra wötta.
Sedda körtsi ollemist löidse kik nöumeeste selts, kik
koggokonna kohto-nink wallawalitsuse liikme koggokon-
nale kahjulikkus nink panniwa sedda otsust üttel meelel
kinni: et Pisso kõrts ärra häwitada nink selle perrast
Anzmöisa Perrisprowwa Assemiku, Kreisdepurtirte Herrale
R. Staël von Holstein sellega se meije /palwe/ otsus selle alland
likku palwega ette panda, et armolik Perrisherra sedda
meije koggokonnale tullus armolikkult kuulda wöttas.-
Et alnimmitedu nöumehhe neid nöupidamisi hääs kitnu tunnistawa om-
ma "ja" ütlemissega.)
Nöumees Isak Wallner - "ja" Nöumees Jaan Pantalon - "ja"
Samul Särremat "ja" "Samul Zimmer - "ja"
" Johann Lüüs "ja" " Jaan Kuiw - "ja"
" Andrus Uddras "ja"  "Andrus Mikkal "ja"
" Karl Koch "ja" " Jakob Hermelin "ja"
" David Kender "ja" " Linnert Lippart "ja"
Nöumees Rein Anton "ja"
do - Michel Markwart XXX
Päkohtomees Märt Lüüs XXX
Kohtomees Karl Wernik +++
do - Rein Mendik XXX
do Peter Treumuth +++
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 5. Januaril 1877.
Man olliwa: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder Peter
Hinn, Michel Markwart, Jakob Hermelin ja Wärdi Treumuth.
1, Selles täämbatses päiwas olliwa kik koggokonna perre
mehhe nink tallo sullaste, weermeste ja möisa sullaste helli
andja (kümniku) kokko kutsutu, ütte Päkohtomeest, nelli
küllakohtomeest ja kolm Abbikohtomeest wastsest wallima
nink om rohkemba helliandmisse perra wallitus sanu
nida kui siin allanpool om ülles kirjutedu.
Wallimine:
Perremeeste nink hel-
Päkohtomehhes om
Küllakohtomehhes
Ülle walla walli-
Kerku Konwendi
liandjade nimme
ma helli sanu.
omma helli sanu
da nöumehhes
sadikus.
Pattuperra külla
Pattuperra.
Karrola kihhelk jaos
Johann Treumuth
Kasper Wallner
Linnert Lippart
Johann Akkermann
Wardi Treumuth
Mart Lüüs
Jaan Treumuth
Andrus Möttus
Karl Käkki
Linnert Lippart Wärdi Treumuth
Jaan Akkermann Joh. Koemötz
- do - - do
Sahkri Post
- do
Märt Lüüs
Kasper Wallner - do - - do
Karl Treumuth Joh. Koemötz
Jaan Treumuth - do - - do
Wärdi Malleus
- do - - do - do
Peter Treumuth
do Andrus Möttus - do
Joh. Koemötz
Isak Treumuth.
do Linnart Lippart Werdi Treumuth
Jaan Treumuth Märt Lüüs
Kasper Wallner Andrus Möttus - do
Johann Malleus
Jaan Tremmuth - do - - do
Peter Kannokene
Linnart Lippart do
Ado Puusep
- do - Andrus Möttus - do
N:17
Kaddunu Ado Lella perrantus kes sel kewwadel 1867
ärra koli, nink sel 24. Mail 1867 walla wallitsusselt ülles
om woeto.
1 üllikond wannu röiwit, nink selget rahha temma
naese Ann Lella käen - 181 Rubla
Karl Pola käen. 100 "
Jaan Hainas 50. "
Tibbe Hans. 2 "
Johann Treis - 2 "
Persimäe Rein 12 "
Leese Karl 12. "
Reile Karl 33. "
Reile Jaan - 15. "
Ott Werok - 75 " - ei olle olnu
Urwaste kog. kohtun - 35. "
Theowil Ahher Urwastest 50 " ei olle sada.
Summa 567 R mes temma naene Ann
om ülles andno. Uts hõbbe sõlg ostetu 16 Rubla eest.
Koggokonna wannemb Märt Tedder +++ Wöörmünder Rein
Lüüs xxx kirjutaija GPales.
Kilaku Hans Kaiki perrantus, om sel 29m Mail 1867.
Koggokonna wallitsussest ülles woeto nink ärrä kalutu, selle
et temma ärra koli sel möda lännu talwel.
1. werrer lehm arwato - 10 R.
Transport 115 R. Kp.
1 - " - " 13 "
1. kits - 1.- 50.-
1 " - " 14 "
6 zikka - 19 " " -
1 must lehm - 10.-
1 raudwankri 14" " -
1 kirrio ohwakenne 10.
1 puuwankri - 2". - " -
1 must õhwakenne 8 " - 50 Cop.
4 wastset ratta zöri 3." " -
1 werrew õhwakenne 6"- -
1 reggi ja üts saan - 1." - "
1. must õhwakenne 5 " - 50
1 must ruun hobbene 34 "  "
1 werrew wask 3 " " -
1. werrew hobbene 20. " - " -
1 werrew pull 7 " " -
1 - " merra hob - 15. " - " -
1. werrew pull 5.- " -
3 paari kunneraudo. - 1 " - 50.-
10 lammast. 20 " "
1 wastne tõrdu - 1."
2 Sikka 3 " "
Summa 227 R " Сoр.
Transport. 115 R. " Cop.
2 wastset poisesärki
1. suur wastne kask
1. pihtsärk wastne
6 wastset wilja kotte.
Wilja om waiwalt külwa, keswa seme peap köik ostma
Selle perrantusse mannu tullep weel mes Hansul sada om.
Linnert Ragguli kaest 11 Rubl.
Salup Johann - 2.
Anni Johann Wabinast 7.
Kollina Jaan Lüüs 33.
Pisso Andrus 1
Hindrik Koch 1."
Gusta Sissask 1"
Summa 56 Rubl.
Kilago Hansu wölg:
Moisa wölg 24 R. 91 K.
Sullase Hansuplk. 7." " "
wölg 11." - "
wana plk 13." - "
Pisso Isak - 24 " "
" Kõrtzi  " - 65 k.
Litzmötza. 1 " .50.
Summa 82 ." 06 1/2 Cop. om 26 Rbl 06 1/2 Cop ennamb massa
"Kõrtsi " - 65 k.
kui sada om.
Se hä mant om kõik naese sisse todu hä mahha jättetu.
Hans Jaikil om latsi:
1. poig Isak 14 aastat wanna
1. " Jaan 7" " " "
1 " Hindrik 4" " " "
1 " tüttar 15." " " "
1 " " " 2 " "
temma lesk naene Marri. Se hä jäb kõik se naese kätte, nink
omm sulase Hans Kuiwa kätte wallitseta antu, ja temmale
palkas luppato aijastast 7 Rbl rahha 13 linasemnit külwa ja
üts wak karu, kui illossaste om hold kandno saab üts paar
sapit kinkitusses. Wöörmünder laste hä ülle: Märt Lüüs
12/1871
ja Jaak Liber. Koggokonna wanemb Märt Tedder +++ wörndr.
Rein Lüüs XXX kirjutaija GPales.
Peale selle olewat Andrus Mõttus oma hobuse, mes
tema Liimaando kõrtsimehe käest ostnu, äramüüno
nink on 1 ka Isak Jaik oma hobuse peale selle
laadan äramüüno nink oma sis wana jälle mõlem-
ba pühapäewal peale selle Andrus Mõttusega kodu
sõitno. Wankrid oma Isak Jaikil olnu.
Wallneri ei ole tema Tartu laadal näinud.
Isak Jaik ütleb nenda samuti wälja kui Andrus
Mõttusgi.
Andrus Mõttusele, kes wallapolitsei ülekaemise ala
mitmesuguste warguse asju pärast antu, sai kange
käsk antud, selle protokolliga pool päewal sel 9 Nowembril
s.a. Keiserliko Wõru Maakohtule minema, nink saab
nimitatud keiserlik kohus auupaklikult palutud,
sel wallapolitseil Andrus Mõttuse pärast abis olla,
sellepärast et tema sugugi selle politsei käsku ei
kuule ja ilmalubata ümbresõidab, et tema küll, nii
kui juba nimitud, politsei ülekaemise all seisab.
Wallawanemb Johann Pola XXX
Wöörmünder Jaan Kaska XXX
Juhan Rättsepp +++
Wana-Anzla kogokonna kohto majan sel 3 Detsembril 1883.
Man olliwa: Wallawanemb Juhann Pola
Woormündri Johann Wallner.
Peakohtomees H. Tammberg.
Kohtomees Johann Zimmer.
Ado Trull
Hendrik Kais.
Mõtsawaht Märt Nutt kaebab sisse, et temal sel 1/2 Detsembril
s.a. öösel aida uks maha murretu ja on temal ligi
10 puuda linno ärawarastud.
Wallawalitsus kaie se asja üle ja löüdis, et se aida
ukse luk poomega wälja kangutatud, kolme warga jäljad
oma lume peal tunda olnud nink oma neie meestel
kiigil pastled jalan olnu, mis nende meeste jälgiga,
mes peran nimitatud ja keskui wargad avalikus saiwad,
kokku sündsiwad.-
Wallawalitsuse peran kuulamise järgi sattus se lina
warguse arwamine nelja selle walla poisi peale, kes
kohtu ette toodus saiwa ja kaua aja ja mitmesuguste
ette kändmiste ja wõlsimiste peale, kui nema nägi-
wa, et naa peran nimitatud tunnistajide wälja-
ütlemiste perra enamb kusgil ei peasnud, küsi-
mise peale wastutasiwad nenda kui päran tähentatud:
Kaiwataw. Märt Kender wastas mitmesuguste wõlsmiste ja
ettekändmiste peale lõppetusel ära, kui tema, nenda
kui juba tähentatud, peran nimitatud tunnistajade
wälja ütlemiste perra kusgi enamb päästa ei wõinud,
et tema sel 1 Detsembril, pühapäewa ohtul, kella 5 ehk
6 ajal, Nessmõisa kõrtsist Johann Kiudmaga mõlem-
ba Waltina lännu (Waltina on üks werst mõtsa-
wahi Märt Nutti kotust.) ja on Johann Kiudma
uue Waltina kõrtsi saamist mahajäenu nink
mõtsa läinud. Enne Nessmõisast äraminekut on
Johann Kiudma Märt Kenderile üttelnud: "Minul
on täna uks plaan een, kas mõni ütten tuleb ehk
mitte, Nutti linad peavad täna toodus saama!“
Kaewataw Ado Lüüs ütles siin kohtu een wälja, et
Johann Kiudma pühapäewal sel 1 Detsembril, Ness-
mõisa kõrtsist temaga kodu Kiwisilla poole ütten
tulno ja hobust tahtno, pes mes peale Ado Lüüs
temale mitte hobuse üksi andnu, enge esi ka ütten
läinud; sis sõitno nema Kikkatiido talust mööda
sügawale mõtsa, kus Ado Lüüs weel kunagi käino
seal olnu lina maan ja on Johann Kiudma nesama
3 korda üksjaga ree peale toonu ja ommava nema jälle
tagasi sõitnu ja need linad ligi Kiwisilda ühe soo sisse
äramatno, kost Johann Kiudma ne lina esi pärast
lubano ärawiija. Ado Lüüs ütleb, et tema mitte teadus,
et need linad warastatud olnud.
Sellewäljaütlemise perra läks wallawalitsus sinna paika
kuhus Ado Lüüs juhatano ja löüdis ka need linad
sealt ja saiwa neesama Mart Nuttile kätte antud.
üle mitte üts sõna kõnelnu. Ka ei olewat, tema mitte ilma lubata
palano mõtsawahtmise mant ära lännu, enge Joakit om temale
se luba andnu, ja üttelnu: "Sina wõit kodu minna, siin om esi
4 meest.
Johann Joakit sai weel ette kutsutas ja temalt küsitus, kas tema
Märt Käkkile luba andnu kodu minna, ent Joakit wastut selle
peale, et ta Käkkile mitte se luba andnu.
Märt Käkki ütlep, et tema mõtsapalutamise ja lintse perrast
Joakitiga üle Jaan Kraawi mitte üts sõna kõnelnu ei ole.
Andrus Mesias - lutheri usku - tunnistab kohtu een, et tema Jaan
Kraawi sel 11 Junil s.a. õdakult, Pättuperra tulnu nännu ei ole
Wana Karl Käkki ütlep kohtu een wälja, et ta Jaan Kraawi sel
10 Junil s.a. õdagult, mitte nännu, ent tõisel hommikul küll, Jaan
Krawil om kats hööwli pakku ja saeg säljan olnu ja om ta
oma ema koomitse man saisnu, se om wahest kell 6 homm. olnu;
kohes Jaan Kraaw perast lännu, seda Karl Käkki üttelda ei
tija.
Wana Karl Käkki ütlep weel kohtu een wälja, et tema sel 11 Junil s.a.
hom., kella 4 aigo wahest, muid majarahwast üles ajanu ei ole,
kui ennegi omma noorembat poega Karlit, kes talli peal maga-
nu; tema lännu talli peale üles, ligutanu Karlit õlast ja
üttelnu: "Saisa üles", teije makkat, ja kuni söömajani, poig
Karl om ütte kotti peal ütsinda magganu, sest haino seal
ülewan enamb olnu ei ole.
Noor Karl Käkki ütlep kohtu een, et tema Jaan Kraawi sel 10. Junil,
õhtu, mitte nännu ei ole, tema on ööse ütsinda talli peal maga-
nu ja om tõisel hommukul esa Karl teda wahest, kella 6 aigo
üles ajanu. Karl Käkki ütlep wälja, et kui peran lina külw-
mist tema ja Andrus Mesias hobese lompi weenu, nännu tema,
kui wana esa Kärl Käkki üle mäe kodu lännu, seda tema nännu
ei ole, kohes Märt Käkki lännu, ent perast tulno jälle Märt
Käkki nurme pealt tagasi ja üttelnu, et nema hobese weema
peawa, mis nema ka tennu,
Andrus Mesias ütlep kohtu een wälja, et peran lina külwmist
Märt Käkki enne ja esa Karl paran kodu lännu. Tükkikese
aja perast om tütrik prukosti mõtsa nurme peale toonu ja peran
seda tulno jälle Märt Käkki mõtsa tagasi ja üttelnu, et
weege hobese kodu, mis tema ka Karl Käkkiga tennu.
Kui Märt Käkki kohtu poolt küsitas sai, kunas tema eila, sel
11 Junil, linno külwma lännu, kui paljo tema linna seemned
mõtsa weenu, kellega tema nurme peale lännu ja kui paljo
tema maha külwanu, wastut Mart Käkki, et tema sest eilat-
sest päewast mitte kiige wähemat ei mäleta, sest tema olewat
selle mõtsahärra kaibusse asja perast wäega rängaste ära
heitinu, nii et temal selleperrast middagi meelde jäänu
Mitmesuguste küsimiste peale, ütles wana Karl Käkki, et
temal mitte se meelen ei ole, et Jaan Kraaw õdakult, sel 10 Junil
üle kambre läwe poeja Karl Käkki perra küsinu ja ei ole
ka tähele pandnu, et Jaan Kraaw tõisel hommukal talli
peal noore Karl Käkki kõrwal maganu.
Tunnistaja Ann Tomp - lutheri usku - kes Karl Käkki ja An-
drus Mesiasele sel 11 Junil s.a. wahest kella 10 ehk 11ne aigal,
mõtsa söögi perra weeno, tunnistab, et Märt Käkki enne seda,
kui ta söögiga mõtsa nurme peale lännu, kodu tulnu, ja olewat
Ann Tomp sulase naise ütlemise peale tähele pandnu, kui ta
mõtsa ligidale saanu, et mõts kolmest paigast pallanu. Wana
Karl Käkki saisno nurme peal kinku otsan ja kaeno mõtsa peale
ja olnu mõttete sissen. Tükkikese aigo peran seda, kui Ann Tomp söögi
wiimisest kodu saanu, tulno ka mõlemba poisi: Karl Käkki ja
Andrus Mesias kodu. Kui Ann Tomp Karl Käkki käest küsinu, mis
perast nema siis nüüd kodu tulno, wastutanu temma, selleperrast, et weidi
sööki mõtsa toodu olnu.
Kusta Lazarus - wene usku - ütlep kohtu een wälja, et kui tema hom.
kella 7 aigo, oma tükkikese sitta maa peale lännu, mis temal Märt
Käkki käest om, olnu wana esa Karl Käkku ja poeg Märt nurme
peal ja külwnu linno, peale selle, wahest 1/2 tunni, lännu Märt Käkki
külwmise mant ära ja näinu Kusta Lazarus, et ta kodu poole lännu
ja jäänu esa Karl ütsinda linna külwma, mis wahest peale selle
weel üts tund aigo tuurno. Kui wana Karl Käkki külwmisega
walmis saanu, wõtnu ta kotti õla peale, - lännu ta kingu takka,
jäänu saisma ja watanu wahest 1/2 tundi aigo mõttede sisen
mõtsa poole. Kusta Lazarus om kül zikku söödu peal nännu
kui wana Karl Käkki ütsinda linna külwnu, ent Märt Käkkit
ei ole tema mitte zikku man nännu. Sai arwatus, se asi
Esa Karl Käkki ütlep wälja, et tema, poeg Karl ja
Märt Käkki ja Andrus Mesias sel 10 Junil kiik õdak kodus
olnu. Tõisel homukul, sel 10. Junil, kell 6 hom. lännu tema
oma poeja Märti ja Karliga mõtsa linna külwma, kui linna
külwetus saanu, om Märt Käkki kella 9 aigo perra jäänu,
linna seemendega kodu lännu ja om esa korge mäe otsast
seda ka nännu. (Märt Käkki ütles enne aga wälja, et tema
peran linna külwmist zikku mannu lännu ja mitte kodu.)
Peran Märt, Käkki kodu minekit om ka esa Karl Käkki
kodu lännu.
Weli Karl Käkki, ütlep wälja, et kui tema sel 10 Junil enne
päewa minekit nurmest kodu tulnu, om ta warsti talli peale,
enne tõiste, magama lännu. Sel 11 Junil külwnu esa Karl ja
weli Märt Käkki kella 6st. saadik üts 1 wak linna ja lännu
esa Karl peale selle kodu. Märt Käkki kodo minekit ta
nännu ei ole. Märt Käkki olnu weel seal, kui hobese wallale
lastu.
Wallawanemb andse täämbatsel päewal weel üles, et kui tema
wöörmündri Wärdi Malleus ja kohtumees Karl Treumuth Pättu
perra tallu lännu ja Märt Käkki rahwast selle mõtsapalamise üle
mitmesugust küsinu, om Märt Käkki sullase Andrus Mesiale üttelnu:
"Sina tõbras, mis sinna kellast selletad, kas sinnol kell nurme peal."
Peale selle om ta perast jälle ilma ametnike lubata sisse
tulnu, on ametnike trotsnu ja kuradis sõimanu ja üttelnu:
"Mis teije siin minno majan tahat, minna wõttan nuija
ja pessan teid kiik siist wälja!" ja om rusikudega wasta
assi ja laudu löönu.
Jaan Kraaw - lutheri usku - tunnistab, et tema sel 10 Junil s.a
peran päewa ära minekit, Pättuperra Käkki tallu hööwli
pakkude ja puu sae perra lännu; söönu sääl oma ema kam-
bren ja lännu pea peale selle, kui ta ülle kambre usse wana
Karl Käkki käest küsinu, kas poeg Karl kodun, mis ka
Andrus Mesias kuulno,- noore Karl Käkki mannu talli peale
magama. Tõise maja rahwas omma joba ka kõik magama
heitanu. Tõisel päewal sel 11 Junil om Jaan Kraaw ja noor
Karl Käkki wana Karl Käkki ajamise peale üles tõusnu
Jaan Kraaw olewat, een talli pöniku mulku man maganu.
Se om arwata kella 5je aigo olnu ja om Jaan Kraaw peale selle
jalla pealt oma hööwli pakku sälga wõtnu ja kodu minema hakanu
Kella 8 aigo om tema oma kodu saanu Hawistule ja om ka kuni
täämbatsetni päewani kodu jäänu.
Tunnistaja Johan Joakit - lutheri usku - tunnistab, et Märt Käkki
peran seda, kui ametniku tema käest mõtsan, selle mõtsapalami-
se perast küsinu, selletanu: "Se asi ajetas küll minno peale
ent se om üts opis tõine mees, kes seda tennu, minna tahtse
seda asja joba enne awaldada, muido ajab se mees se
asja minno peale, sest ta om kõwemb kui minna," nink
nimitanu seda meest ja üttelnu, et ta Jaan Kraaw olewat.
Ka üttelnu weel Märt Käkki: "Meije oleme nüüd nelja
silma al, mina wõi sinnole nüüd küll üttelda, kuis ka se
Hintsi warguse asi om, mis minno käest kihelkonna kohtun
ära wõeti. Kui Sawwi Johann Akkermann weel Tinno pool olli,
om Jaan Kraaw ue lintsi Tinno poolt warrastanu ja ollen
minna, nesama nüüd Jaan Kraawi käest katte rubla eest ära
ostnu. Ne lintsi oma küll Wastse-Anzla meeste käest."
Mart Käkki om ametnikude poolest pallanu mõtsa perra
kaema säetu, ent tema on ilma lubata mant ära
lännu. Johan Joakit ütlep, et ta kella kümme aigo mõtsa-
pallamise mann saanu, ja om tema arwamise perra se mõts
wahest kell 8 pallama pantud saanu.
Karl Hermann - lutheri usku - tunnistab, et kui ametniku
Pättuperra Märt Käkki rehe tarren Andrus Mesiase käest üle
selle mõtsapallamise selletust nõudnu, om Märt Käkki usse
man kullelnu ja omma tema põlwe wäega werrisnu ning
om perast jälle, kui tema kambrede läinu, üttelno: "Se asi om
sitt ja lätt ka sittas, ent mõtsa härra ütlep, et Karl Hermann
õhtu enne seda, temale selletanu, et Märt Käkki üttelnu: "Se asi
om halb ja lähab ka sittas." Ka tunnistab Karl Hermann
weel, et Märt Käkki, kui ametnikudel kõik joba läbi kulleldu
olnu, rehe tarre usse wälja löönu nink sisse tormanu ja om am-
metnike sõimama ja trotsma hakkanu.
Kui Märt Käkki kohtu poolt küsitus sai, kunas Jaan Kaaw
sel 10 Junil s.a. õdakult Pättuperra tallu tulno, wastut Märt Käkki
et Jaan Kraaw sel õdakul peale päewa minekit sinna tulno,
ent mis kella aigo, seda ta üttelda ei tija. Ka ei tija tema
kunas Jaan Kraaw ära lännu, kas õdakult wai tõisel hommukull
Märt Käkki ütlep, et kui tema kolmapäewa õdakult, sel 11 Junil
Johann Joakittiga kokko saanu, tema Joakittiga Jaan Kraawi
Man olliwa. Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: K. Treumuth
Märt Kender sai ööse ilm lubata ümbrehulkulmise
pärast 3 rublaga, waeste laadiku heas trahwitud, mis
raha Märt Kender 14 päiwa sisen sisse masma peale.
Wallawanemb: K. Kangro.
Wõõrmündri: Karli Treimuth
Rein Mändik XXX
Kirjutaja RBlomerius
Sel 4 Nowembril 1888.
Man olliwa: Wallawanemb: Kangro.
Wöörmündri: T. Reiljan.
Selle politse teadustuse peale tähentades sest 2. Nowem-
brist s.a. No 968, kaebab tänasel päewal Johann Tedder
selle wallapolitseile sisse, et temal sel 29/30 Oktobril s.a.
aida lukk nink aidan olewade kirstude lukku ära
lahutu ning sealt ära warastatud:
115 küünard hamme rõiwast á 20 kop. - 23 Ro. " kop
30 küünard püksi rõiwast à 20 kop. - 6 -
4 poisse hammet 4 - " -
2 sängi linna - 1 - " -
10 lb willadsid lõngu à 80 kop. 8
20 lb kraasitud willu à 70 kop. - 14 -,
1 wastsene willane rätt - 5 -.-
puhast raha - 4 - --
1 suur rätt - 3
1 1/2 pakki tubakut
1 1/3 wakka lina seemnid - 4 - " -
Summa 72 Ro 45 kop.
Johann Tedder arwab see warguse töisi talu pere-
mehe sulase Mango Makstina peale, sellepärast, et
Mango Makstin Marri Wiebergile üttelnu olewat:
Kõige paremb wargus om nii: pane warastud kraam
warastatud inimise tõiste hoonete sisse tagasi; kui ots-
mine mööda, sis wõtta sealt.
Kaewataw: Mango Makstin wastub selle kaebduse
peale, et tema sest midagi ei tija.
Tunistaja: Marri Wieberg, wenne usku, ütlep wälja,
et tema Margo Makstina ütlemisest, nii kui Johann
Tedder ülesandnu, midagi kuulno ei olle.
Otsus: See Protokoll, kohes tarbis, sisse saata.
Wöörmündri: K. Treimuth.
Sel 22. Septembril 1888.
Man olliwa: Wallawanemb: Karl Kangro.
Wöörmündri: Karl Treumuth.
Rein Lüüs.
Anzla Kihelkonna urädnik Jaan Kõiw tõi tänasel päewal
üts hobune siija, mis Isak Ideonil sel 18/19. Septembril s.a. murro
pealt ära warastatud ja mis hobune nüüd selle walla pereme-
hel Kerno Dawid Kenderi koplist - raud kamitsen - kätte saadi.
Tunnistus tähe järgi, mis Isak Ideon sel 25. Septembril s.a. No 829
all selle walla politsei käest wõttis, sellega hobuse kätte saamise
pärast.- om seesama tõeste tema, Isak Ideoni, omandus
Tawit Kender sai ette kutsutud ja wastut politsei küsimise
peale, et see nim. hubune eespäew hom. temma murro peale,
tare kaarte all, maganu ja om tema küll ümbre kunda seda
hobust kuulutanu, ent see man om temal küll ettekaemata
olnu, et ta koskilt wallapolitseile selle hobuse pärast ülles-
annet ei tee, tema olewat see hobus küll wöörm. Lüüsele üles-
andnu.
Urädnik Jaan Kõiw andse üles, et Tawid Kendri sulane
Peter Werthe tunnistanu, et Tawid Kender teda, Werthet,
sundno seda hobust Sänna laatu wiija ja äramüüja
ent Peter Werthe ei ole seda käsku mitte täitnu.
Isak Ideonile sai hobune siitpoolt kätte antud nink
- Wabinast - kes Kollinomõisa all töön om, tütrukude tarre tulno,
kas tema, Leno Hanikow, ja Lisa Zimmer maganu, ja om üttelno,
et tema Leno Hanikowi ära wõtta tahab, selle perast härraga
kõnelda soowib ja mitte enne ära ei läha kui härra kodu
tulep ja tema Jaan Utsal, selle naisewõtmise perast otsust
saanud. Ka on ta weel üttelnud, et ta nüüd ilm tõiste
inimeste nägemata sinna tulno ja nema mitte mõtlema ei
peas, et ta warguse perast tulno. Selle peale olewat Leno
Hanikow wastuses andnu: "Kui sina õige mees olet, mis sina
sis wargusi sia tulet ja mitte tõiste inimeste nätten!"
Peale selle ööse sel 4/5 Januaril s.a. kella ütte aigo, kuulno
mõlemba tütriku härra kirjutus tare wõõrusen lärmi,
lännu Lisa Zimmer koertega wälja ja löudnu seal ühte
inimest sukke peal. Lisa Zimmer on peale selle tarre joosk-
nu, tenno wäega lärmi ja üttelno, et üts waras wõõrusen
om, mis peale Linnerd Junn naerden sisse tulno ja üttelno
et ta kõrtsist tuleb ja purjon om. Linnerd Junn om peale selle
kuni tõise hommukuni kell 8 tütrikude tuppa jäänu ja sis
ära lännu. Selsamal päewal, peale lõunat, kella 6 aigo, om
Linnerd Junn jälle tütrikude manu tulno ja om karjatütrikut
Ann Lüüsi Reili emandale leppi ja ära wija tahtno, Ann Lüüs
ei ole minna tahtnu ja om wõõruste Keldri usse manu pakku
lännu, ent Linnerd Junn om talle perra läinu, om teda ütte
käega rinnast kinni wõtnu ja om tõise käega keldri usse linki
kompno.
Lisa Zimmer - lutheri usku - tunnistab muido nisama, kui
Leno Hanikow ja weel, et karjatütrik Ann Lüüs talle
selletanu, et Laan Utsal kolme kuninga päewal keldrin
käinu ja ka kõik härra tarre läbi käinu ja kaenu.
Linnerd Junn wastut küsimise peale ettimalt, et ta
pühapäew ööse wasta eespäew mitte Kollino mõisan käinu
waid ennegi eespäiwa õhtu kella 6 aigo, ent perast, mitme
suguste küsimiste peale tunnist ära, et ta ka küll
pühapäew ööse wasta eestpäiw Kollinan tütrikude tarren
käinu.
Linnerd Junn om mitmesuguste warguste perast joba sagetaste
kohtu poolt trahwitud saanud.
Wallawanemb: Johan Pola Wöörmündri: Jaan Kaska
R. Lüüs XXX
Sel 3. Märzil 1887.
Wöörmündri: Wärdi Malleus
Leese Kasper Angerjas kaibab sisse, et temal 24/25 Webruaril
s.a. - ööse - kella kätte aigo - haina kuhi nurme al, - wahest 90
sammu kiige hähemast Leese talu hoonest - ära palanu, ja
arwab Käsper Angerjas selle kurjategijas oma wana rentniku
Karl Möldri, selle et Karl Möldri kewaja Leese talust ära mineki
man Kasper Angerjast kõwaste ähwardanu, midas wöörmündri
Rein Lüüs, kohtumees Anz Wärnik ja Juk Akkermann ka kuulno.
Karl Möldri wastut küsimise peale, et tema teisepäiwsel
24 Webruaril s.a. Ado Joakitiga Wabinan käinu, sealt
Kraawi kõrtsi tulno, kõrtsis kuni kella ütseni olnu nink
kella 11 aigo jäle oma tallu kodu saanu - Pisso poole.
Palwekolma päewal homiku kella ütse aigo olewat ta kuul-
da saanu, et Leese Angarjase haina kuhi ööse ära palanu.
Nii kui Karl Möldri, nii ütlep ka tema seltsimees Ado Joakit
Tunnistaja: Rein Lüüs - lutheri usku - tunnistab, et kui tema
Anz Wärniku ja Juk Akkermanniga kewaja Leese poole
lännu, Karl Möldri kraami tema wõlade perast üles wõtma,
olewat rentnik Karl Möldri peremehe Kasper Angerjasega
wäga tülitanu ja om Angerjasele üttelnu: "Kui mina es jõwa
sinule massa ja mina selle halwa kottuse perast häduma pean, sis peat sina
peran minno nisama häduma," mis peale Rein Lüüs Karl Möldrit keeldnu
ja üttelnu: "Mis perast sina nii ähwartad, kui nüüd Angerjasele üts õnetus
sünnib, sis sina wastutat.
Nisama kui Rein Lüüs tunnistab, tunnistab ka kohtumees Anz Wärnik sõnnast
sõnna. - Käsper Angerjas andse weel üles, kes selle heinakuhja palamise
perast tunnistust anda wõiwa, kui "Jaan Wenzel - Wabinast -, Johan ja
Karl Limbo - Wabinast - ja Krawi kõtsimehe poig Arthur Wender
Wanast-Anzlast. - Se ära palanu haina kuhi om arwata 200 puuta raske
olnu.
Se kaibuse protokoll saab Keiserliku Wõrru Sillakohtule selle alandliku
palwega sisse saadetud, seda asja henda ülekullemise alla wõtta tahta
Wallawanemb: Johi Pola Wöörmündri: W. Malleus xxx
5, Kusta Martin peab pari päle pandma nink latti päle
lööma.
Kige selle töö eest, kui häste ja laitmata ärra tettu
ja sel 1. Septembril 1876 walmis om ja wallawallitsussest wasta
om wöetu, saab Kusta Martin 200 Rbl. /kirjuta: katssadda rubla/
tööpalgas.
Raud ja nakla mes selle ehitamisse manno tarvis
om annab wallawalitsus, nida samme uste akkende klaas-
minne ja warwimine ei puttu Martinile middake.
Et ne man ollewa nöumehhe eensaiswat nöud hääs
kitnu, tunnistawa nemma omma, ja ütlemissega
Nöumees Johann Lüüs "ja" Nöumees Linnert Lippart "ja
- " - Samul Zimmer "ja" - " - Karl Koch - "ja"
- " - David Kender "ja
Jakob Koch "ja"
Nöumees Jakob Hermlin "ja"
do - Michel Markwart +++
do Wärdi Treumuth +++
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 18. Junil 1876.
Ann Arro, Tohwre läsk, tahhab töist körda
mehhele minna nink on omma poja Peter hääs war-
randust kirjutanu.
1 lehm - - 15 rubla wäärt
1 solg
üttikokko 25 rubla.
Selle päälnimmitedu warrandusse eest lubbab Ann Arro
omma poja Petre hääs 25 rubla rahha waeste laste kassa
sisse masta.
Selle latse wöörmündre: Hans Markus ja Karl Paap.
Wöörmündre Peter Hinn xxx
Wanna Anzmöisa koggokonna majan see 2. Julil 1876.
Wallawallitsusest omma täämbatses päiwas kik nöu-
mehhe
mehhe kokko kutsutu mitme suggutse nöupidamisele.
1, Anzla kerku wöörmündre Herra kirri panneb
ette, et selle wanna Kauksi koolmeistre Märt Lustile, kes
32 aastat kui koolmeister ausast teninu walla arwa-
mise perra, kas rahha elik wilja polest, egga aasta
abbi wöis anda.
Selle päle omma kik helli andnu 7 nöumeest lubba-
siwa 2 wakka rükki ja 2 wakka keswi, nink 5 nöumeest
3 wakka rükki ja 3 wakka keswi. Ennamba helliandmisse
perra saab koolmeister Märt Lust kuni ello otsani 2 wak-
ka rükki ja 2 wakka Keswi egga aasta Maggasi aidast.
2, kui nüüd paljo selle koggokonna innimessi (perre-
mehhi) siin ülles omma andma, et neil röa seemend
sel aastal mahha külwa waja om, ja et nüüd kigil
selle koggokonna perremeestel röanurme nida halwa
saiswa et wäega weidi neidest ennegi seemend arwawa
taggasi saada, sis on nüüd nöumeeste koggole
sedda ette pantus sanu nink omma nöus wötnu:
Et nüüd sel 31. Decembril 1875 Wanna Anzmöisa
koggokonna maggasi aidan 394 Zetwerti 40 kornist Rükki
olli, ent sellest sel aastal kuni täämbatse päiwa-
ni 53 Zetw. 9 kr. wälja lainatu ja 41 Zetw. 52 kr. ärra müüdu
selleperra 94 Zetw. 41 kr. Rükki wälja antu om, jääb
weel 299 Zetw. 63 kr. Rükki sel täämbatsel päiwal aita,
sellest tulleb nüüd 100 Zetwerti taggasi jätta, jääb perra
199 Zetw. 63 kr., sedda 199 Zetw. 65 kr. Rükki nüüd keiki
perremeeste päle ärra jagga, saab egga üts 60 kr. Rükki
seemnes. Et agga nüüd, kui een jubba nimmitedu
sel aastal röawilja pöllu päält saada ei olle, sis
omma nüüd kik nöumehhe üttel hellil nöus wötnu
Keiserlikku VII Tartu kihhelkonna kohhut palluda,
et see süggisel sedda röäwilja wölga mitte taggasi massa
ei saa, nida sammute ka röa priimastu wilja ennam-
bal jaol sel süggisel sissemassa wöimalik ei olle, sedda
sel aastal wäljalainata ja ka wäeljalainatawa röa wilja
taggasi-masmist tullewa aastas jätta.
3, Koggokonna-, Holekandmisse- ja Waeste laste-kassa,
kes seniajani wanna Anzmöisa wallitseja herra H.
Gernhardti käen wallitseda olli, saab sel aastal koggo-
konnast
Selle perra omma üttelhälel nimmitedus sanu:
Peep Möttus
kerge töö teggija
Johann Wallner
tööle kölbmata
Karl Kekki
Rein Reile
Mart Silber - kerge töö teggija
Isak Treumuth - kerge töö teggija
Toffer Hain
Märt Laipjo et temma zözze Matli Laipjo
temmal emma assemel om olnu.
Jaan Pormeistre kaibuse ülle es tija ütske häleandja
middake, sest et temma essa Karl jubba mittu
aastat sellest koggokonnast wäljan passi pääl ellab.
do Wärdi Traumuth +++
do Karl Raam +++
N17. Wanna Anzla koggokonna majan, sel 17 Julil 1878.
Man olli: Wallawannemba asemel Peter Hinn
Wöörmünder Wärdi Treumuth
do Karl Raam
Wallawalitsussest olli täämbatses pääwas keik nöu-
mehhe kokko kutsutus sanu mitmesuggutse nöupidda-
missele.
1, Hundi kolimaja laut, mis ülle jubba sel 10. Märtsil
s.a. No 3al nöupeetus sanu, tulleb 10 jalga körge, 4 süld
2 jalga pik ja 3 süld 3 jalga lai, kiwwi wundament
sissen maad 1 jalg ja 4 jalga pääl maad, kattus päle
öllist katta, üts 2 polega uss tetta, üts jubba walmis
korjus lauda otsa ülles tettu ja katte,- kige selletöö
eest lubbasiwa nöumehhe 70 rubla tööpalka. Pridu
Wällisson wöttab sedda tööd tetta nink saab kui keik
se töö kuni sel 13. Septembril s.a. laitmata walmis-
tettus sanu - eennimmitedu tööpalka.
2, Et nüüd Kobbela külla kolimaja 14 talla
halwa tee perrast wälja weetuses saa, raob puumeister
Peterson neid Annemõisa mötsan mahha, kelle
eest temma 1 rubla tööpalka palki päält, saab, et nüüd
suwwel neid jämmetid palke ilma kantimata mitte wälja
wetta ei saa.
3, Kobbela külla kolimaja aida ehhitamisse tarbis
lubbasiwa nöumehhe ennegi sis nüüd süggisel palke
weddada ja ehhitamist nüüd ette wötta, kui möisa
wallitsusse polest lähhikeste mötsapalki sawa antus.
Nöumees Samul Zimmer +++ Nöumees Ado Lamann +++
" Andrus Möttus +++
- Johann Lüüs XXX - " - Jakob Koch +++
" - Jaan Pantalont xxx - " Isak Wallner xxx
" Johann Pill XXX " - " Samul Säremat +++
" Jaan Kuus XXX - " Rein Anton +++
Wallawannemba assemel Peter Hinn +++
Wöörmünder Wärdi Treumuth XXX
do Jakob Hermlin +++
do  Karl Raam +++
Nr 8. Wanna Anzla koggokonna majan, sel 20. Oktobril 1878
do Karl Raam.
Keiserlikko VII. Tartu kihhelkonna kohto eenkirja päle
sest 29. Augustist s. a. sub No 1898, kelle läbbi ettekirju-