Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Jüri Mühlbah
Kohus mõistis: Jaan Boonberg, Mik Jakob
Allikas ja Mart Mikelsen maksawad 3 Rbl
walla laeka ja panewad katki löödud akna
ruttud sisse -
arro ja palluwad Maggasist leiba
omma Walla jäuks
Laggedil 19mal Februaris 1868
Tallitaja Hans Tomson XXX
Wollimehhed ollid keik koos ja pitta-
ollid koos
sid arro ja palluwad sedda rahha
mis lubbatakse üks 600 Rubla
Laggedil 2sel Märtz 1868.
Wollimehhed ollid keik koos ja pita-
sid arro ja tahtwad osta üks sällites
rukkid ja üks sällites kaero
Laggedil sel 12.mal Novembris 1868
Tallitaja Hans Tomson
Keik koggokond olli koos ja arwasid
Keik koggokond
endile wollimehhi need on
olli koos
1. Perremeestest Hans Lustwerk
32 nimmega.
2. Joutemeestest 1. Jurri Kamps 21 nimmega
2. Jaan Knop 17 nimmega
Perremeestest Mick Allik
Joutemeestest 1. Jürri Steinbach
2. Jaan Olberg
2. Wilja on Laggediwaltas perremeestel
üllepea kaks sällitest rukkid ja wiesteist.
tündret ohre
3. Waldas on üllepea ellamas 268 meeste-
rahwast ja 289 naesterahwast ja nende ulkast
on 38 hinge kes Maggasi armo sawad
ja on 168 töö otsijad.
Laggedil sel 28mal Novembris 1868.
sel 11. Junil 1881.
No 1013.
Waida kogokonna kohtole
annan temma protokolli N23
peale teada, et peab paggar
Mihkil Tammejur kaebtus isse ärra selletama
sest se wäärt ei olle ülle 5 Ro. -
Et mõnni mees kohto kutsumise wasto
panneb, on kogokonna kohto oma süi, et sellega
on seiemale seddawisi leppinud; sest kui ni-
sugune innimenne mitte ei tulle, siis trahwib
kogokonna kohus tedda.
juures karistud saanud, siis kohus
Jaakob Roll saab saab 15. Witsu
hoobiga karistatud ja pooleaasta
pass antud.
III Hans Birkan kaebab: Jaak
Birkan minu wend sõimas.
teda sõimawad
Lesk naene Leeno Birk kaebas minul
on poja Juhani käest 2 korwi koormad
heinu järel jaan
Birk kaebtus(sel 12ma Küünla 1886 No 4
on saada. 1 pada, riete küna.
2) Minu minija Liiso Birk Juhani naene murdis
Lesk Leeno Birki kirstu lukku lahti wõttis
minijast antud ja mina 3 pari suki 1 paar
kindaid ja 3 paari laiad paelad. kätte,
3. Leitsin et tudruk minu kirsttu
kallal käinud
4. Tüdruk olnud üks kotti tais jahu
meilt wiinud Jüri Urban seda näinud.
Topi Peremees Davet Olmberg tunistas, tütruk
käis õhtul tihti kotto ära Tütruk ei wailnud
selle wastu...
Mart Reinbach naene Leeno tunistas: wargust
põle wastu wõtnud aga öse polnud meil
olnud wahest arwa õhtu tulnud.
Kai Ruuth Hansu naene tunistas
seda sama.
Kohus mõistus: Warguse pärast
jääb seletamata
põle õiget tunistust olnud ja palka
maksab kõik wälja, aga takune selik
jääb peremehele 3 1/2 nadala ette.
II Jakob Roll kutsuti ette pärite
miks teda on linnast kinni wõetud
ja miks ta nõnda hulgub aga
mööda linna, ta ütles mul siin
3 pääwa puris on olnudja Hakenrih.
hoobiga Karistatud ja pooleaasta
Hans Urman tunistas mina põle kuuln
teda sõimawad.
24ma Paastu K.p. 1881.
Lesk naene Leeno Birk kaebas
weel juurde
Haken rihtse e hära käsu peale sai Leeno
Birk kaebtus sel 12ma Küünla 1888 N 64
seletutud) eieste ette wõetud ja Teeno Birk
kaebas weel juure: (2 koormad hein
on saada. Koda, riete kuna
2) Minu minija Liiso Berk Juhaninaene murdis
eest Leeno Birk: kirstu lukku lahti wõttis
69 künat linase riet, õpse walget riet 1 sari
minijas antud ja mina 3 pari suki 1 par.
kindaid ja walgi laiad paelad. Kätte-
Albo
walla tallitajalt,
3mal Mail 1882
walla politseid
saab palutud, sealt mõisa seppa
Mik Rak (Mambergile) öölda, kui
tema oma Waida walla poolt antud
üleswõtmise sedelid mitte 10maks Mai
kuu päwaks Albu ei muretse, siis
Albo walla hingekirja tagasi jääb,
sest Mikule sai ööldud et kohe pidi
oma sedelid seia saatma, nüüd on meil
Hakenrihtri Herra poolt käsk ja termin
antud kus sedelid wahetud ja ümberkirjutuse
paberid ärasadetud peawad olema muido
14 Rbl. trahwi nõutakse, sellepärast
tellitakse Mikkule öölda kui tahab et
Waida walla alla saab siis ärgu olgu
mitte nii tuim holeta, waid ligutagu ennast
ruttemine.
Hans Kasik
Hallinap,
sel 4. Februar 1882.
No 191.
teada, et Jürri Kriwel
on siin kaebanud, et Tal-
litaja tahab temma warrandusest
mõnni kraam ärra wõtta pandiks,
et üks wõlg, wõi tassumine, mis Mart
Mõisama pärrida, saaks sellega tassutud.
Tallitajale annan sepärrast käsko,
et peab minnole ennem selle asjas teadust
11mal Mail 1882
Hans Roosmann Kautjalast kaebas
palitu ja ma riidest jäk kalla sal ja minul
jäi peremehele 7 Rbl anda
1388 Cop. saada, mis piima linna wiimisest maks-
ja piale selle
maksab 7 Rbl. Holender Peeter Roomanne
ja saab riidet kätte.
Leeno Karm kaebab, Hans Espe lõi
mind 2 kord abbalu alla. Jääb teiseks
Hans Espe waidles selle wastu, et
põle loonud. Jääb teiseks korraks
25mal Mail 1882.
Leeno Karm Mart Jüri naene kaebab: Hans
Eske lõi mind wastu selga.
Hans Espe waidles selle wastu, et põle
mitte löönud
Kohos nõudis tunnistust keegi ei olnud
selle pärast ilmunud.
Dawit Worby endine mõisa kubjas andis üles
minul on saada kauba sees on, et mõisa põhu pial
piab 3 /kolm/ lammast ülespeetud saama, aga
talwe
neid ei lasknud Päris härra pidada, selle ette nouan
seda mis asi wäärt on.
Kohus arwas seda järel ega lamma jaoks
1 koorm heinu a 25 Puda suma 75 Puuda
a Puud 40 kop. Summa 30 Rbl.
I Jüri Mikelsen Kepsu Jüri peremees. nõudis Jakob
Uusmanni käest oma raha töö eest 3 Rbl. 99 kop.
ja ei ole sellega rahul oma põllu maade pärast
et ei ole õigeste mõedetud; sest et temal on rohkem
põldu kui 3 tündre maad.
II Jakob Uusman andis oma tehtud.
tööd koha pial üles, seda tuli 4 Rbl. aga maade
pärast waidles wastu, et temal on enne need maad
käes olnud se pärast tahtis et pidi nõnda jääma, aga
enne Jüri lubamist mööda
ei tahtnud sellega rahul olla.
Kohus arwas nende asjad järel need kaks eel
nimetud punkti läksid ühte; aga põllumaad saawad järel
waadatud ja üle mõetetud. Enne moistetud otsust
mööda.
Wollemehhed ollid
Kehhelkonna kohto Herra kässo
peale ollid keik Wollimehhed koos ja
arwasid keik kes pittid pearahha maks,
ma ja panniwad need keik maksma
kes wiesteistkümmed aastad wanna ni
kaua peawad maksma kui naad ellawad.
Novembri kuu 7mal päwal 1867.
Kehhelkonna kohto Herra kässo peale
arro ja lubbasid maggasi wõllaga nende
lomade peale ühhe aasta kannatada
ja panniwad nende lomad kirja ülles
et nemmad neid ei woi arra anda
ilma wollimeeste lubbata.
Decembrikuu 18mal päwal 1867
olli koos.
Keik Koggokond olli koos ja arwasid
endile wollimehhi need on.
Perremeestest 1 Johann Uusmann 22 nimmega
Wolg
2. Mick Allik 13 nimmega
Joutemeestest 1. Jaan Olmberg 36 nimmega
2. Aermo Roll 35 nimmega
Ja nende järgesmehhed on, kui nemmad
miski asja pärrast lahti sawad
Perremeestest. 1. Jürri Baumann 12 nimmega
Joutemeestest. 2. Jaan Knop 5 nimmega
Ja Lisoläbbi on lahti sanud
Perremeestest on lahti sanud
Hans Urmann
ja Jaak Uusmann on ärra surnud
Joutemeestest on lahti sanud
2. Maddis Espe
Tallitaja Hans Tomson +++
Februari kuu 2sel päwal 1868.
No 709.
et Waida herra on 3 Ro teomeestele
maksnud, et maandi on parreminne
lummest wälja kaewatud. -
Waida külla jures olla maandi
äred ja krawid seadest ülles tustitud.
Miks pärrast ep olle seadel rõngad ninnas,
ja minno käsk ei sa täidetud. Need koh-
had tulleb ärra parrandada ja Tallitaja
tulleb Neljaspääw sel 7ml Mai ku p. seie.
Hakenrihtre herra: Baron Rosen
walla tallitajalt
27 Mail 1882
walla politseile
sadame siin jures Mik Mambergi
üleswõtmise sedeli selle tähendusega
tagasi, et miks nii hiljaks jäite oma
sedeli saatmisega; 10mal Mail said
käsu järel meie ümberkirjotuse lehed
Hakenrihtri jure sadetud ja Mikku üles-
wõtmise sedelid ei olnud siin, see läbi
jääb Mik keige oma poeaga seks aastaks
Albo walla rewisioni alla ja palume
seda Mikkule kulutada, et see on
lausa tema oma hea holetus olnud.
Tallitaja: Hans Kasik
Mikku sedeli ja waida kirja saime
15 Mail kätte.
Ehk kui Mik tahab, mingu ise Tallina
Kameralhofi kohtu peale ja wigu oma sedelid
senna, ja palugu, et wastu woetud saab. -
Hans Thomson kulsuti linna kaup-
mehe kaebtuse pärast ette, et pidi 180 kop.
wõlgo olema. Hans ei waielnud selle
wastu sai kästud ara
Kohus mõistis, et läheb ära tasu-
9m Jaani k.p. 1881
Kohtu korra pärast olid kokko tulnud Pendi
Kohtu wanem K Kuusmann abimehed Hans Lustwerk
Jüri Mikelsen
Lagedi Moisa peris Herra käso peale sai Pendi pere-
kopli rajad järele waadatud, ja otsuseks tehtud, et
Pendi peremees saab selle kopli omale mis tema
renti Kepsu Jüri koha ette mis Kepsu
peremees maha jääb.
30mal Junil 1881.
asi sai
maad mõisa käes Baroni härra käsu
peale järel kuulatud, tema andis üles, et
tanawu aasta heinamaad on mõisa
käes ja selle pärast ei wõi täieliku renti
maksu
Kohus mõistis: teeb päewad endist
renti mooda pooleks. kui mõisa arwas
ennemalt palub kõik heinamaad
juure ja teeb kõik paewad /.36 päewa
Lagedi mõisa päris Herra käsu peale 70.
sai Pendi peremehe Hans Pentner ja Kepsu Jüri pere-
mehe Jüri Mickelsen kopli rajad järele waa-
datud
Jääb teiseks päewaks selle peale mis
Päris härra seda otsuseks teeb.
Leeno Karm kaebas: Kusepajo 1
ja Ule tee
Seppa 2. Liiwako / siga sõiwad minu
kapsad ära peenrate peale.
Kaewatawad ei waielnud selle
Kohus mõistis Kae Süüalused
maksawad 40 kop raha sea pealt
ja ehk annawad nii sama sugused
peenrad wastu.
Lesk Madli Schmiedeberg kaebab:
Minul on 48 roigast Juhan Zereeni
käest saada ja 1 koorm heinu 1 Rbl.
Ta on käsku saanud ja ei ole tulnud
kui temal mitte wabandust ei ole
maksab 1 Rbl. walla laeka.-
18ne Leikuse k.p. tunistas "ma olin haige"
maksab 1 Rubla wõlga ära
Kohus moistis
Wollimehhed ollid keik koos ja piddasid arro ja
arwasid ued Maggasimehhed Wollimeestest
Niggolas Mielberg, ja teine Kusto Lounal.
Ja Mick Allik sai selle pärrast lahti arwatud
et temma palka tahtis sada üks tünder rukkid
aastas, ja wollimehhed ei märand ennam
palka kui 2 setweriku rukkid ja 2 setweriku
ohre aastas, ja Mick Allik ei olnud sellega
rahhul
Ja Jaan Lounal sai sellepärrast lahti ar-
watud et temma perremehhest lahti saab ja
ei joua omma renti maksda.
teiseks. Wollimehhed ollid koos keik ja watasid
keik walla kirjad läbbi ja leitsid seatusse jures
oiged ollewad ja lubbasid keik walla wõllad
omma peale wõtta keik selle walla warraga
wastada.
Laggedil sel 15mal Januaris 1870.
Tallitaja Hans Tomson.
Wollimehhed ollid keik koos sel 31sel Januaris
ja arwasid soltati rahha maksmist
ja arwasid rendi järrel kolmwerend kopik
rubla pealt.
Wollimehhed ollid keik koos sel 21sel Märtsi kuu
päwal ja pittasid arro ja palluwad Maggasist
leiba.
Tallitaja Hindrek Reinwerk lasseb kirja
panna et temma on Maggasi wilja ja walla-
laeka rahha wasto wõtnud wanna Tallitaja
Hans Tomsoni käest (1722) ükstuhhadseitse-
sadda kakskümmend kaks rubla, ja on
putust leidnud kolmkümmend rubla ja
seitsekümmend kolm kop (30 Rubla 73 kop.)
Ja pearahhast on putust leidnud kahheksa-
kümmend seitse rubla ja kuuskümmend
kahheksa koppik (87 Rubla 68 kop.)
sel 21sel Märtsis 1870
Wollimehhed ollid keik koos sel 28mal
Märtsis ja palluwad maggasist leiba,
ja arwasid igga perrepeale üks kuul
rukkid ja üks kuul odre kuus, ja
weikese made meestele pool kuli rukkid
ja pool kuli odre kuus, ja wabbatikuile
16mal Nowembr. 1882
Tõnis Bah lubas oma maja pohja waranduses
11 Rbl, 5 Rbl saab minu ema Mari Wokile
wõla tasumiseks ja 6 Rbl. walla maksude
410 kop.
Schwan
Lesk Liiso Bach kaebab: Mind peksid Jüri ja poja
Hindrek Urban Sote wahe kõrtsi ees ja pärast
mina wõtsin oma
ka weel kõrtsi tuas tagasid jalgadega senni
kunni ma kõrtsi taha kambri kõrwale laksin
aga kõrtsmik tõi mind kambrist wälja, kus
mind mitte Kaarel Schwaan ei oleks hoidnud
siis oleks mind üsna puruks teinud.
Kõrtsmik Lounall
Hindrek
põrandal ja ütles: Liiso Schwan wõttis minu
mütsi piast ära ja on taga kambris; selle
piale porudasin ukse piale ja uks laks
lahti, küsisin: Kus sa selle mutsi panid, tema
wastas: se on minu poja müts. anna se müts
kätte, sest riisumist ei wõi tee pial olla, aga
mütsi ei leidnud; aga tema jäi kambri aga
Liisu
walja ei wisand ma teda. Hindrek tuas ei nõud
nud enam mütsi waid wottis Liisu piast mutsi
ja pani oma paha käis tuas edasi tagasi ja
pani jälle Liisu päha. Sellepiale wõttis Hindrek
Karel Schwani piast mütsi ja Liiso Schwan wõttis
wõttis sedagi mütsi Hindreko piast aga Hindrek
hakkas Liiso käest ära wõtma ja laksid selle
kombel pikkali maha.
Leenu Kamps tunnistus: Jüri Urban tuli kõrtsi
ees toa tee pial wastu ja ütles miks sa mino piale
piale Nekrute komisjonis kaebasid ja hakkas selle
kättega wastu piad, selle piale tuli Hindrek Urba
peksma
peksma. (Toas peksid nõnda samuti,) kambri
Liiso
läks kõrwale nende eest ära; selle piale tuli
Kortsmik ja lõi ukse eest lahti ja lükkas
naest kambrist wälja, Poisid laksid kohe kallal
ja peksid kõrtsi tuas, Kõrtsmik nähti ka
nende hulgas olewad.
Kaarel Schwan Schwan tunistus seda sama
mis mis Leenu Kamps.
1883 aastal
11mal Januaril
Lagedi mõisa kubjas Juhan Keel kaebab: Hindrek
Kruuberg waletandminu üle Baroni härrale, et mina olen
joonud olnud linnast tulles; aga tema on ise mõisa
Moisa sulane Hindrek Kruuberg kutsuti ette, tema
nud ega ka kartuflid warastanud. - ja joobnud
ei ole keegi linnast tulles olnud. seda tunnistawad wel
Jüri Tiitsmann, Mihkel Aitsman ja Peeter Tänaw on tunista
nud, et Hindrek Kruuberg on kartuhwlid warastanud;
Hans Tubra on pialt kuulnud.
Peeter Tihanoff on need malmid, mis
Wanapere ahju sees on, ostnud oma onu
Wasili Tihanowi käest seda tunistab walla
peale anname wastuseks.
Se on üks laud kambris
Tallitaja Abi mees Hans Uusmann käis
waatamas ja nägi al nimetud wiisil:
Kambris al on laud, selle laua sahtel on
akna weike
gi sisse loodud. sahtel oli lukkus aga
lukkusd
toa ja kambre uksed olid lahti, wana
ema oli kodu mail, aga seks silma pilguks
õue
on toast wälja läinud wärawaid kinni panna
kui tagisi tulles nägid üksed lahti olewad
laud umber pooratud maas ja sahtel lohutud
teda ei ole seal nähtud
peremees
III Tõno Mõldo kaebab: Madis Unterberg
ja Jakob Orm pilleti soldat. on rauttee
aäres peksnud Kuremetsa koha kohal
putku
jalgadega ja wemlaga nõnda et 4 nädalat
haige olnud, mina ütlesin temale: Oled minu wenna
Tunnistuseks tuli naene Kai Tellinog Hansu n.
aega
Hansu naene. ja tunistas: Jakob Orm peksis tük
piitsa warreg jämetuse kepiga mittu korda.
ja jooksin sinna ja siis peksid ühte puhku mittu
korda edasi; aga ajas se naene tedda kallalt ära
aga muud hakkatust ei näinud.
Juhan Bauk maksis kroonu
pearaha 5 Rbl. Tallitaja kätte.
1sel September 81.
I Hans Ruth kaebab: Dawet Olmberg
utles teatas (mind üteldes, et mina olen
tütruk Krõõt Mättas wargust wastu
wiinud). Lesk Leeno Steinbach Mardi n
kaest, et tema on nende endise tütruku
käest warguse on wastu wastu wõtnud
Lesk Leeno Steinbach ei luba sellega
tõeks tegema.
Dawet Olmberg kutsuti ette, tema waidles
selle wastu, et temale põle mitte teda
sõimanud
waid Jüri Urban ja Nig. Espe juttu ette
Toppii perenaene Leeno Olberg wisanud üteln
Kohus ei wõi seda asja tõeks teha kunni need poisid
ette tulewad.-
Wollimehhed ollid keik koos ja pittasid arro
soltati rahha pärrast ja arwasid rendi
järrele maksda üks koppikas igga rubla
pealt.
Ja Wollimehhed arwasid Jaan Faulbaumi
rouge pannijaks.
Laggedil sel 14mal Januaris 1869.
Tagga järrel on sisse kirjutud et
Wollimehhed ollid 15mal Mai kuupääwal
koos 1868 ja wõtsiwad nou Kehhel-
konna kohtu käest lubba küssida
wallalaeka rahhast kolmsadda seitse-
kümmend kahheksa (378) rubla
wilja ostmisse tarweks laenata ja
lubbawad walla nimmel selle wõlla
ette hea seista.
Sest kronolaenu rahhast mis Aprilli kuus 5mal päwal
sai antud on saand jäggatud.
Paljo kelegil
weel wõlgo on.
1. Kepsu Mick Mickelsen ... + 12 Rubla "
2. Terra Hindrek Tomson ... 10 " +"
5 ärra mak.
3. Otsa Mart Seren. - + 11 " 50 kop
4. Tonno Hans Espe. ... 10   "           "
6. 3 rub.
5. Arraka Niggolas Mielberg. + 10   "      "
10. 5rub. on
wõlga
6. Mardi Johann Uusmann. - 10    "   "
7. Niggola Kusto Lounal. - + 10     "   "
8. Reino Hindrek Reinwerk. + 10      "   "
9. Kepsujürri Jürri Ruuth. - + 10     "   "
10. Pendi Hans Pentner. ... +10   "
11. Wannajürri Jaan Luks.  ...  10  " "
12. Nuhja Johann Urmann. ... + 10 " "
13. Hindreki Maddis Espe. ... 13 " "
13 - 3 wõlga
14. Kessa Jaan Lõunal. 10 "
10- 5 rub.
15. Kristjani Jürri Pentner. ...  +10   "
16. Urbase Hans Urmann. ...  +10 "
17. Mikku Mart Maar ... 12 "
18. Toppi Hans Tomson. - 12
12 -
19. Jani Jaan Rosenbenk. ... 12 "
20. Ado Karel Maar ...  + 10 "
21. Wiitmanni Jaan Ewardson  10 "
Summa 223 Rubla
sel 7. Mail 1882.
No 778.
Arrowalla Tallitajale annan
käsko, et peab need trummid,
mis sure maandi peal on par-
randama, sest nemmad on sisse waiunud, et
wee jooksminne kinni on ja sepärrast
mõisa põllodele kahjo teeb.- Nende
trummide Fundamendit ehk alluskiwid
peawad kõrgentud sama, aga nenda paljo, et
maandiga ühe tassa se trumm jääb. -
Minna ollen mõisa wallitsust tellinud,
et selle töö järrele watab ja juhatust annab.
anti omal kõik ara teinud.
Kalmanile heinte ette 2 nädala pärast
piab wälja maksma. Piab moisast palkast
kinni panema
Hans Zereen kaebab: Minul on 8 päewa
mõisas olnud töö raha Mihkel Aistsemäe
käest saada. 5 päewa olin, kui Mihkel war-
rul kais ja 2 päewa kui ta laua kirikus
käinud ja päewa wiimse püha
Mihkel Aitsmann waidles selle wastu
et põle Hans Zereenile mitte maksta
waid surnud walitseja HOlmberg on
wabat päewade ette pannud.
Jaak Sepp tunnistas, et surnud Walitseja
on öelnud: Kui mitte Mihkel wälja ei
tule siis peab ta sulle ka rupla
päewas maksma.
Otsus. Mihkel ZerenAitsmann
à  50 kop Summa 2 Rbl.
Tallitaja piab moisas tema palkast kinni
panema sest ta luband maksta.
Hindrek Bauk kaebab: Nigolas Schwan
teda tiutama
Nigolas Schwan waidles selle wastu, et põle
minu kalla
1sel korral kui tuule pesa metsast toonud läinud hageriku
2 kord. Laupäew kaks nädal tahtnud kahele korrale
kippund kallale. Hindrek on sellepärast üks
koer pois
Juli Schwan Nigula naene tunistas Hindrek
Bauk kippus 3mel korrale minu kallale
Tunmata
Elisa Brecher kaebas oma mehe Mardi
peale, et Mart ei anna minule piatoidust
Mart Kutsuti tema ütles. Mina põle temale
mitte keelanud, kui
maksab
Otsus: Nigolas Schwan 5 kuud
8 Rbl. kuus 15 1/2 Rbl. ja 3 Rbl. 3 särgi
ette on kä. 41 1/2 Rbl. on weel maksta
midas tema
Wollimehhed ollid koos Tallitaja Hindrek Reinwerki
kässo peale sel 9mal Märtsis 1871.
Nimmelt. 1. Mick Allik
2. Jaan Seren
3. Niggolas Mielberg
4. Hans Mickelsen
5. Karel Tudermann.
ja joutemeestest. 1. Jaan Olberg.
2. Hindrek Schmedeberg
3. Hans Birkan
Ja Tallitaja panni ette selle pearahha mis
Hans Tomsonil putust olli, ja sai selle renterei
kirja järrel arwatud, ja leidsime et olli 1867 ja
1868 aastal wähhem wallast aetud kui tarwis
olli, ja wollimehhed seisawad selle wasto ei
tahha maksda.
Wollimehhed ollid koos Tallitaja Hindrek
Reinwerki kässo peale sel 30mal Paastu kuul 1871
Nimmelt Mick Allik
Jaan Seren
Niggolas Mielberg
Karel Tudermann
Jaan Olberg
Jürri Karm
Hans Birkan
Hindrek Schmiedeberg
Ja kauplesid Tõnnis Akkermann walla kool-
meistriks, ja palgaks sai lubbatud kahhe pääwa
koht ilma rentita, ja rahha palka 50 Rubla
ja tulle rahha
Ja sell sammal päwal arwasid Maggasist
wilja igga perremehhele üks kuul rukkid, ja
üks kuul odre kuus, ja igga weikese maade
meestele pool kuli rukkid ja pool kuli odre
kuus, ja wabbattikuile kaks Setweriku ruk-
kid kuus.
Wollimehhed ollid koos sel 9mal Junis 1871.
Nimmelt. Jaan Seren
Mik Allik
Hans Mickelsen
Niggolas Espe
Jaan Olberg.
Sai kaupeltud Maggasi kirjutajaks Jürri
Wiitmann ja saab selle eest palka kahheksa
Setweriku rukkid ja kümme odre aastas ja saab
maksetud Maggasi wilja kassust
Wallakohtukirjutajaks Jürri Roosberg
ühhe aasta peale, ja palk saab palka
40 Rubla, ja saab maksetud walla rahha
intresitest.
Kahe walla waese ülespidamise
eest, nimelt Aleksander Roman ja Hans
Lukkati
Numa koha eest ette pealt, kui sel Kiwilo
moisa herra käes numa peal on
Kiriko postid tegemata jätnud
Ado Maar 12
cerkulär ära kirjutada
Mart Schmiedeberg 12
Jürri Karm 12
Kirjad Kamerlar hoff
Kiri Kiwilo mõisa.
Aug Tallinna maa Kuristangu
Lihunik meistre Kattleri harjad
neid härgi olid 6 härga ja 5 lammast.
härga
4 päewa söödetud
4 harja peale - à  50 kop. 2 Rbl.
2 " 2 Rbl 2 -
5 lammast. 4 Rbl. 4 -
8 Rbl
12 2.
Jürrikehhelkonna kohto pea wannema Her-
Ilmamadeta lik
ra kässo järrele olliwad ilma madeta lik-
med ollid koos
med koos ja wallisid ennestelle sadikuit
Hagode raha
need olliwat.
Jüri Makelsen 17
Jürri Mielbach 17
Maddis Espe
Hans Mickelsen 17
Ilma madeta liikmedtest
Mart.
2. Jürri Rosenbenk
3. Jaan Olmberg
4. Jakob Usmann
5. Iwan Pawlow Meier
6. Jaan Olmberg
7. Niggolas Maar
Perremeeste sullatest
1. Jaan Bach
2. Jürri Kruk
3 Hindrek Thomson
Wabbatkohha rentnikut
1 Aermo Roll
2 Hans Birkan
3 Jaan Seren
Juhan Uusmann moisast saada ukste, aknate
Mielberg
Nigolas 1 suur palk tootud 3 peremehel
325 kop hind
kahe waese söötmine 5 pere pealt - 15 Rbl.
1 Saun Kärsa pere krundi peal mõisa walitsus
Moisa hollendrel Dawit Brandt on saada
15 lb wankre määret ja 1 labidas mis 1 Rbl. maksin
7mal Mail 1881 aastal
Sel päewal sai tuli walla
kogoduse kohtumajasse kokko
kõik peremehed ja wabadikud oma
kontrahite al kirjutamise pärast
12mal Mail 1881.
Madli Pulmann kaebab:
Mina tulin seisin putku oja äres pusti
ja nägin et Ans Miilbah seal hakkasin
temaga rääkima putkust tuli Peeter walja
ja ütles: kas tahate woidelda mina
ütlesin ei taha, aga siiski. tuli tema minu
kallale ja andis minule kuklasse ja wiiman
lükkas mind otseti mind maha
Peeter Korsonow rautte kubjas. tuli 69.
käimist aga tema hakas wastu sõnelema
Hindrek Käes tunistas: Madli Piilmann
tuli mööda teed ja jäi putku juure
seisma hakkas rääkima teise naesega
Peeter keelas teda tee pealt olla
ja wõttis käest kinni talutas teda tee pealt ära
üleminiki peale ja lükkas tema kukus
perseli
Mari Niimberg Mardi naene tunistas
Madli Piilmann seisis tee peal ja tee kub-
sest et oiget tunistust ei olnud
II Juhan Bauck kutsuti ette ja
temal oli 9 Rbl. 30 kop. pearaha,
kuni 1880. aastani wõlgo.
Kohus moistis: Juhan Bauk
maksab 4 Rbl Jaani päewaks ja
Mihkli päewaks 5 Rbl. ära.-
Auustud Waida ja Arrowalla
Koggukonna politsei ja kohtule.
Üllemal nimmitatud kohhut ja
politseid pallub se moisa wallitsus
Jakobi päewal s.a. Mullikmäe
Jaan Pebale te temma kohta ülles-
üttelda ja ka Sööaugu /Korjukso/
sauna kohha rentnikule kohtu poolt
teada anda et temma selle kohha
peal keige wähhem kaks weikse loma
peaks piddama kellele temma selle
kohha pealt sadut põllu põhhu
ja heinud ärra södab, kui temma
sedda ei täida langeb temma seadusse-
likku trahwi alla.
Waidas sel 21. Juli 1882.
C. Pruwli
moisa wallitseja
Arrowalla kogukonna politseile.
No 340.
Kose Uemõisa kogukonna politseist.
Kose Uemõisa
kogukonna politseist. Arrowalla kogukonna politseile.
Sell 21.mal Julil 1882. a.
Arrowalla Kogukonna
politseid pallub Kose Ue-
mõisa kog. kohas aupaklikult
Annepallo perremehe Georg
Neikartile käsku anda, et tul-
11. 1. pärrast lõunad Kose Uemõisa
walla kohtuse, kaupmees Lukki
kaebtuse pärrast, et weiksed on
tased tallanud, ja laiali aeanud.
Ja et saab ka se essimene assi
siis selletuseks ette wõetud.
Kohtu wannem: J. Soans.
Kog. kirjutaja:
Kehhelkonna kohto Herra on siin olnud ja
temma silmade all on siin ammet mehhed
wallitud.
Et kehhelkonna kohto Herra lugges sedda
ette. Paragraw 28 ja ütles et Tallitaja abbi-
mehhed wastawad selle ette et se assi saab
Pea Tallitaja
Hans Thomson 42 nimmega
Pea kohtomees
Jürri Pentner 52 nimmega
Tallitaja abbimehhed
1 Jürri Baumann 53 nimmega
2 Hans Espe 45 nimmega
Kohto abbimehhed
Perremeestest. Hindrek Reinwerk. 35 nimmega
Joutemeestest. Hindrek Thomson 38 nimmega
Ja kui se peaks ollema et need kohto abbimehhed
haiguse ehk mu wigga pärrast ei sa kohtusse
tulla siis on nende järkmissed.
Perremeestest Jürri Ruth 19 nimmega
Joutimeestest Aermo Roll 14 nimmega
Wollimehhed perremeestest
1. Mart Seren 47 nimmega
2. Jaak Usmann 36 nimmega
3. Maddis Espe 32 nimmega
4. Jürri Ruth 29 nimmega
5 Hans Urmann 28 nimmega
Wollimehhed joutemestest
mann Jakobi
poeg on Jakobi
1. Hans Birkan 49 nimmega
ainno poeg on temal on
2. Jürri Steinbach 48 nimmega
wõerad pojad, kellest mitte
3. Maddis Espe 46 nimmega
abi temal loota ei ole.
4. Jaan Seren 43 nimmega
5. Niggolas Maar 21 nimmega
Maggasi mehhed
1 Kusto Lounal
2 Maddis Espe
Kirjutaja Jürri Wijtmann saab palga 30 Rub
Tallitaja Hans Thomson XXX
Laggedil 10mal December 1866.
Wollimehhed ollid keik koos 5mal Oek-
trobril 1867 ja pittasid arro et sest
wiljast mis meie Maggasi aitas on
meie mitte aastad läbbi ei sa, ja pit-
tasid arro et meie mitte wähhemast
omma wallaga läbbi ei sa kui on
tarwis wies sällitest rukkid osta,
ja arwasid sedda rahha wötta
meie Maggasi aida wilja rahhast mis
linnas hintresi peal on.
ollid, koos
Mik Allikale
peale üles utlemise kiri saadetud ja
nüüd weel suu sõnaga kinnitud et se koht
kohast wälja läheb selle pärast et tema
sugu siin ülekohut teeb.
Mik Allikas wastas: mina ei tea oma
poja wargusest ei tea mina midagi, ega selle
pärast ei taha ma mitte wälja minna.
18mal Augustil 1881.
Lesk Leeno Birk sai 1 koorm. heinu Juhani käest
Nig. Mielberg
ta wõtis wastu, Tallitaja on heinu nainud ja abi-
mees oli seal Hans Birka wastu wõtmise juures, need heinad on
keskmised. sandid näad üsna ei ole.
ja kätte on jäanud 1 koorm. heinu
15 Rbl raha 2 Rbl. sada
1 sink liha teine saada
Pada
2 Tsetwerrkut kartu. 1Tswt.
2 külmis taga 1 kulimitsad
Tallinna politsei walitsus andis minu
ja Tallitaja kätte teda maale wia.
Peale selle sain mina weel maal teada
et tema Rasiko jaama juures 10. kumnesa
kellu
Pasaseri rongist maha jäänud keda üks
rauttee töö on näinud, kes teda just
weksle mees
ennegi tunnud.
Mik Allikas Mik poeg
23 aast. wana Lutheruse usku saab
2 aastad kui laual käisin, suurem
kohtu kuulamise al ilma suurema
Kõsti wabrikus.
kohtu trahwita; teenib Tallinna
Küsitud sai kas olid 21sel kodo olnud
ja ma olin sel päewal kodo oma kortles
ja poes ma käisin kellu 11ne ümber,
wastas Mik Allikas.
Lesk
Tunnistuseks tuli Rasiko jaama juures
olew weksli mees Jüri Aader ette
37 aast. wana Luteruse usku laual käi-
nud Mai kuu sees.
Mik Allikas tuli minust mööda
ja läks Kiwilo mõisa seda seda, nagin
mina wäga selgeste, ma läksin pool wersta rautte
peal taga järel.
Nõmmelt peremehe sai Baroni härra käsu
kohast walja läheb selle pärast et tema
Lesk Leeno Birk sai 1 koorm heinu Juhani käest
ta wõtis wastu. Tallitaja on heinu nainud ja abi-
mees oli seal wasto wõtmise juures, need heinad on
ja kätte on jäänud 1 koorm. heinu
2 Tsetwerikut kartu. 1 Tswrt.
3. Kesknäddal 22m J.k.p. akkab mõet Allawerre
mõisast piale, ja piawad ommiko warra
sial ollema: Allawerre, Rohkülla, ja Pikwa
Tallitajad. -
4. Nelgapäw. 23m J.k.p. akkab mõet Kisa
kõrtsust piale, ja piawad ommiko sial
ollema: Trigi, Rawwila ja Allawerre
(Allawerre Tallitaja weib Wosla küllas
odata)
5. Esmaspäw 27m J.k.p. akkab mõet Silmsi
mõisas piale, ja soawad ommikuks senna
tellitud: Trigi, Paunkülla, Rawwila,
Habbaja ja Armi Tallitajad. -
(Rawwila Tallitaja weib Rõsa kõrtsus, Habbaja
ja Armi Tallitajad weiwad Pallewerre kõrtsus
odata) -
6. Teisipäw 28m. J. k. p. akkab mõet Ojasoo
mõisast piale ja piawad ommiko sial
ollema: Armi, Trigi, Siaskülla, Ojasoo,
Habbaja ja Saumetsa Tallitajad. -
(Siaskülla weib omma koddo, Saumetsa
omma mõisas leunest odata) -
Ed nüid mõedu mehhed mitte ei soa
ülles petud, annan ma wel isse ärranes
käsku, et Tallitajad wei nende abbimehhed,
trafi all, päwa teusu ajal tellitud koh-
tade pial platsis on. - Ja walla kirgu-
tajad wastawad selle ette, et keik se käsk
soab selgesti welga antud, ninda et
mitte eksitust ei tulle. -
Kirriko wörmündri herra.
Kohtu otsus Eestimees Eesti
Nig. Schwan maksab 3 Rbl. ja
Mart Mikelsen maksab 4 Rbl. selle
ette, et on Kõrtsi toas löönud, aga
õue löömise üle toogo paremad tunis
Mart Luks kinni pantud. raha saab
kätte makssetud
No 25. 17mal
Nowembril 81.
Tallitaja Nig Mielbergi käsu peale
tulid kokko koik peremehed Otsa
ja Kalmare pere kraawide pärast
Aga peremehed seisid selle tegemise
wastu sest Baron härra on seda
enne kontrahi luba wõtmist luba-
nud teha, keda tema wist saab täitma
Jakob Orm kutsuti Tõnu Möldörf
kaebtuse peale, tema rääkis: Tõno
Mõldorf kippus minuga wõitlema
ja hakkasime wõitlema mina sain
temast üle, selle peale sai Tõnu
Mõldorf wihaseks hakkas minu
silmist kinni ja ütles mulle waras
wene usku. mina nägin
Jwan Jakolow tunistas: Tõnu Mõldorfi
pihad olid üsna siniseks peksetud.
penikese ladwaga
peksis kase witsaga selle pärast et ütles 50 Rbl.
Kohus mõistis: Jakob Orm maksab
3 Rbl. Hansu naene Kay Telling tunistuse peale
Tõnu Mõldorfile. (selle loomise ette
et sundis peksma
2 Rbl. maksab Madis Unterbergilt ei lahu
tanud ära. maksawad Tõnu Mõldorfile
2 Rbl maksab Beermann selle peale
keriko waestele
et on wale Tunists mees olnud.
2 nädala pärast.
Mik Allikas ütles 50 Rbl. laenas
rupla ära ja 15 Rbl pidasin kinni sepärast
2 koormad heinu 1 koorm põhku ja 3 Rbl
wähem
ja ka 1 wana prugitud sedelka
Kohus mõistis: Mik Allikas maksab
5 Rlb Mik Allikale. se saab wälja
2 nädala pärrast. kirjutud
Jakob Uusmann kaebab: Nõmme koha
oras olid wäga ära söödud ja ära
sõtkudud
N 15. Saad. 12 April.
HAKENRICHTER
den 28 Marz 1886
No 696.
annan teada, et Kubermangu kohos
on kirjutanud, Jaan Kölla (Kello)
saab Peterburgi linna-politsei polest,
wangi wisil omma walda sadetud
ja ei tohi temma ühe aasta aegas
Peterburgi linna ellama minna,
sest et ta waene on ja ilma tööta
seal hulgub. Tallitaja peab sest
teadusest walla kogole kulutust
Rubl Kop wölgo.
14. Mart Steinbach Kersa. 1+  " 1r
15. Kai Seren. -  + 1. "
17. Hindrek Espe
18. Jürri Temp - 1. 50   1r 50
29 Johann Kersmann   1
20. Jaan Schwann
21. Karel Schwann
22. Jürri Urbann.
23. Liso Espe.
24. Ado Maar
25. Mart Kruk.
26. Hindrek Schmiedeberg +
27. Mart Luks
28. Jaak Topmann..
29. Jürri Rosenbenk
30. Jaan Seren terrasaun
31. Jaan Seren trummi
32 Edwi Maar
33. Jürri Kamps.
34. Ado Faulbaum
35. Niggolas Maar
36. Leno Mickelsen.
37. Jürri Karm.
38. Mart Karm.
39. Johann Seren
40. Johann Bach.
41. Livo Kruk
45 Rubla
Rubl Kop
wõlg. 8.
42. Madli Schmiedeberg. + 2 "
43. Marri Bach ...  " 50
44. Ann Kruk.
45. Anno Rosioks ...
46. Ann Kamps ...
47. Jürri Kersmann ... + 1. "
48. Hans. Seren
49. Tio Birk + 1
50. Mick Kalmann ... 1. 50.
52. Leno Klip ... +1. 50.
53. Mart Martinson. +1.50
54. Mart Pielmann. 1. 50
55. Hans Kersmann. + 1.
56. Hans Mielbach. + 1. 50
57. Tio Roll
58. Ann Wiitmann ... " 50
59. Leno Birk ... + 2 "
60. Liso Jürjew. + 1
61. Jakob Topmann. + 1.
62. Johann Olberg. + 1. 50
63. Iwann Tihanow +2.   "
64. Aermo Roll ... + 2.
65. Hindrek Roll.  + 1. 50
66. Liso Mickelsen + 2.
67. Jaan Olberg leppiko 2.
68. Mart Mickelsen + 1. 50
39 Rub 50 kop.
Hindrek Roll ja Mart Schmiedeberg
leppisid sellega et Hindrek Roll maksab Mart Schm
bergile 1 Rbl. selle rukiste ette, mis sugise maha
külwanud
Sotewahe kõrtsmik kaebas: Minul on
Mart Luks käest  5 Rbl.
Mart Luks ei waielnud selle wastu
Kohus moistis makssab ära
Tõnu Känd Haljawast kaebab:
Nõmmeperemehe Mik Allikase käest
on 15 Rbl. saada
Allik
Mik ei olnud tulnud jääb sepärast
tõiseks korraks tulnud.
Mik Alli kaskaebtuse pärast palkide pä-
rast tuli Rasiko tallitaja Mart Sirkas
ja tunnistas, et palkisi mina põle mitte
wastu wõtnud ega oma toa ehituse tarwis prukinud, minu toa sees
on männi palkid
ja Lagedi mõisa Metsa waht Hindrek Kärs-
Hindrek Kalman pärib Kaarel Mikelsen
käest mõistatud trahwi raha
Karel Mikelson ei olnud tulnud jääb tei-
seks korraks
lesk Tio Steinbah endini Nuhja pere-
naene pärib oma Nuhja maja warandust
30 Rubl. walja
Tõnis Bah endine Terra koha pidaja
pärib selle maja wara 32 Rbl. 290 kop.
13mal Oktobril 81. aastal
Mik Allikas Nõmme peremees
kaebab: Hindrek Kruusmann Mõisa on
peale et Mart Sirkast wedas
metsa wahi palkisi wedada, kes seal palkisi
wälja wedas on Lagedi mõisast metsast
palkisi wälja wedanud ja ka õhtul ära
wiinud Rasiko. H.
2) Metsawahti Kruusmann laskis juures
nägin penikesi palkise maas olewat mu ar-
3) Üks sang leppa kandpuu on ära wii-
dud kännu pealt 9 tolli jäme
Metsawaht Hind Kruusman
kutsuti ette Mik Allika kaebtuse peale
Sirkas tuhjalt koju mina sepärast
tellis palkisi peale panna, keda mina
223 -
22. Kersa Hindrek Pender. +10  "
wõlgo
23. Kepsu Niggolas Mannas. ... +4   50
24. Seppa Jaan Tudermann. ... +10   "
25. Nurga Jürri Wiitmann ...     + 5    "
26. Seppa Hans Steinbach ... +10  "
27. Onni Mick Allikas. ... +10   "
28. Kalmari Jürri Weinstein ...  +10   "
29. Toppi Johann Uusmann. ... 9    "
30. Urbase Jürri Baumann. 10   "
31. Niggola Jacob Kaarmann.   +10   "
32. Kusto Johann Olberg. ... 10 "
5 r
33. Nuhja Jacob Kersmann.  18   "
18 r
34. Olle Hans Olmann. ... +15   "
35. Warrewerre Anna Tomosow.  4   50
" 50k
36. Wannaperre Peter Tihanow.    + 9.   "
37. Leppiku Hans Mickelsen.  15.    "
8 rubla
38. Loo Kustaw Kuusman.
+ 5.
39. Nõmme Jurri Schwann. 12. 75.
12r 75k
40. Lükkati Mart Steinbach   3. 50. 3r 50k
4. Seppasauna Hindrek Pentner +4.75.
42. Mihkle Maddis Pielmann 4.75 4r 75k
43 Kalda Jaan Maar    4.75.
4r 75 k
44. Petre Mick Maar    4 " 4r
45. Seaba Hans Lustwerk    +2. "
201 Rub. 50 kop
Summa 424 50 Cop
Rub   Kop
46. Birku Johann Sotal
9 11
9 r 3rub
wolgo on
47. Metsawaht Hindrek
1    50
1r 50k
48. Liso Jürjew.
49. Jaan Klausner
50. Johann Tudermann
51. Johan Bach
52. Sekki Johann Kersmann
25 Rub 50 kop
Transpert 424
Wälja jäggatud wabbatikuil sest laeno
rahhast.
1. Jaak Topmann
2. Jürri Steinbach
3. Mart Steinbach
75k
4. Hans Birkan.
5. Anno Kruk
6. Jaak Birkan
7. Hindrek Roll -
8. Hans Schwann.
10. Mart Taar. ... + 1.   50
11. Maddis Seren. .. 1 "
12. Hans Mickelsen
13. Jaan Luks
Summa 15 Rub "
Sirkulär.
R. S. H. M.
kubermango
Söeawäekohuse-Kommission.
Köikide maa walla-wallitsustele.
5. Lehe-kuu pääwal 1875 a.
No 243.
Söeawäekohuse seaduse 45 § mööda on ühe mehele, kes oma
wanaduse poolest järsku ühe wenna järgmine on, kes sissekutsumise
peale alawäeteenistuses seisab ehk senna ärasurnud on, peretarwi-
tuste kohta öigus antut, 3-ma jäutuse kergitust taganöuda. Peale
seda ei tule 46 § mööda, teiste seas, ka mite need wäe-alamad, kes
kuiwamaa- ehk merewäe-alateenistuses paigal on, mite töötegia pere-
liikmete hulka arwata.
Sedamööda on ühel mehel, kes 3-ma jäutuse kergitusest soo-
wib osa wöta, kord ja kohus, ainu isse enesele sele üle tähte muretseda,
et tema wanem wend sissekutsumise peale teenistuses seisab ehk senna
ärasurnud on.
Et nüüd nende meestele, kes sissekutsumise al seisawad, lugu
hölpsamaks saaks tehtud, seda sugu tähte käte saada, on, Söa-
ministri herraga ühes nöus, arwatut wöimalik olema, neile öigust
lubada, nimetut tähtede kätesamise pärast, paiga maakona wäe-pea-
liku palwele minna, kele kohuseks saab tehtud saama, sele asja ära-
toimetamist kelega tarwis, kora peale saata.
Eesseiswast saab kubermangu pealiku seadmist mööda köikide
walla walitsustele teadust antut.
Ameti poolt tunnistuseks:
Kubermangu kohto wanem Krüdener:
Registrator
Kaarmani kätte kui elas; se wõlg oli 7 aas
ta ette linnas kiwewedamise juures.
Kohus ei wõinud seda asja seleda, sest
seon wana wõlg ja õiget tunistust piawad
weel tunnistust
Ano Kaarmann tuli ja tõendas seda ette
tema mehel on tõeste Jüri Miklbaki käest
2 Rbl weel saada keda mind käskis tema käest weel
wälja parida.
Ano Miilbak Jüri naene tuli ette ja
waidles selle wastu, põle mitte enam anda
waid on 2 Rbl kätte sügise 1880 aastal maks-
nud; aga peale selle ma ei tia mitte wõlgu ega ka
olewad
minu mees. -
Jaan Weinstein Kalmari peremees tuli ette ja
surma ütles, et Jüri Miilbaki käest on 2 Rbl. 20
Kohus mõistis: Jüri Miilbak maksab. -
peab maksetud saama.-
Juhan Bauk kaebab: Hindrek Kalma
wõttis minu raha minewa talwe Tallinnast talwe
taskust ära, tema istus minuga ree peal ja mina
5 Rbl ja 280 kop. jäi kotti ja kinndad wõttis kaa ära keda
tanuwu enne Jõulut mõisas tool kätte sain
Kärsa peremees Otto Bander päris oma
he koa
rendi maa peal olewates saunikute
käest, nimelt: Lätti Mart Karm 7 Rbl
ja Päsukese 5 Rbl. Hans Tomson  86.
5 Rbl selle sauna alasse ette ja andis neile
üles, et piawad Jüri päewaks olema ära
wiinud omad saunad.
Mart Karm wastas: Paris härra lubas
seda sauna lasta sial nii kaua seista, kui se
selle ehituse järel ülewel seisab.
9mal Marzil 1882 seletust
Sell päewal ei waata Wolikogo Protokul.
olnud mingi sugust
31sel März 82.
An Andreks kaebab: Juhan Kaunismae
lükkas mind wastu seina tuli õhtu pärast
kellu kümmend minu aseme äre peale ja
kippus muu kallale häbemata pärast
kas raha pärast ehk muidu. Teine
kord se on täna nädala ette sõimas
mind Juhan ja pärast lükkas ja wiimak
lõi mind wastu kõrwu korra.
Juhan Kaunismä kutsuti ette:
tema waidles selle wastu põle mitte tema
juures käinud, aga tema tiutamise
pärast lõin korra teda.
An Kamps tunistas: Tõelikult
ei wõi mina mitte tunistada, et Juhan
Kannismäe oli; aga seda ma nägin
N 37. 23 Juuli.
den 19 Juli 1886.
annan käsko, et peab
Jaan Kello eest weel 6 Ro 87 kop hos-
pitali kullud ja 11 kop posti kullud,
ühte-koku 6 Ro 98 kop. seks 30n ku. p.
seie saatma, sest minna läkitan seda
raha Peterburgi politsei wallitsusele.
Jaan Kello on Peterburgi hospitalis
1 Mai ku päewast kunni 5m Juni
ku päewani haige olnud.
Hakenrihter asemel
II Aleksander Beresin kaebab Lagedi
wana kreeka usku
Tartu linna hinge
peale kes tema naest Ustinja Iwanowa
õhtu kel 8.30 Augustil sööma ajal
üle laua löönud, nõnda et kolmat päewa
jo lange tõbi peal käib.
kreeka õiget
Jelistwere kogokonnast Lutteruse usku
ütles mina põle teda mitte lõõnud waid
lükasin teda omast eemale, se pärast et,
Tallitaja abimees Hans Urman käis seda
naest waatamas 31sel Aug. nägi teda
Kohtu wanem KKuusman kais 1se Sept
waatamas ja nägi teda üsna haige ole-
Tunistusmees: Karel Wilip lutteruse
usku Alatskiwi kogo konast, kewade
laual käinud: tunistas Wasili Karahteroff
lükkas teda käega omast eemale ja nae
ne lõi wastu suud.
Tunnist Mikifor Sowoljew Karotkow
wana kreeka usku Tallinna hinge kirjas
tõensin
tunistas aga Vasili Petrow Persitskoi lükas temale
naene Ustinja tuli järel pärima, kas ma olen warastanud jahu ja ma
wastu rindu nii, et pidi seilali maha
tombas minu nina weriseks.
Mari Ruut Hansu naene kaebab: Toppi
sõimab neile kraami wiinud
Leeno Olberg Daveti naene tuli ütles
III Leeno Olberg Daweti naene ja Mari Ruut
Hansu tulid küla wahe waidlemise pärast said
noomitud ja Leeno Olberg kellest se tüli oli
hakand sai noomitud et mitte wana
asja enam ette pea tooma.
Lesk Leeno Steinbah pärib oma surnud mehi
Mardi pool passi raha tagasi mis
temale sai lubatud.
Madis Unterberg tunistas: Mina põle
mitte Tõnu Mõldorf peksnud waid ma nägin
kui Jakob Orm teda peksis, tuli se läbi et Tõnu
raha, kelle kwitungi tema lõhki kiskunud, mis
peale Orm poesast wemla murdis ja peksis
keda Hindrek Busman näinud jääb
teiseks korraks sest J.Orm ei ole tulnud
kohtusse. Kolme nädala parast
ja Joutemeestest Mart Karm.
Reinwerki kässo peale sel 9mal Nääri kuu 1871.
2. Jaan Seren.
3. Niggolas Mielberg.
5. Karel Tudermann
ja joutemeestest.
1. Jaan Olberg
2. Jürri Karm
3. Niggolas Espe
4. Hindrek Schmiedeberg
5. Hans Birkan.
Ja pittasid arro Koolimaja ehhitamisse
pärrast, ja arwasid igga perre peale
8 palki weddata ja igga wabbatikkule
kel hobbune on, üks nelja süllane palk weddata
Wollimehhed ollid keis koos Tallitaja Hindrek
Reinwerki kässo peale sel 16mal Februaris
Nimmelt. 1 Mick Allik
Ja joutemeestest 1. Jaan Olberg.
5. Hans Birkan
pärrast, kas rahha pärrast lasta ehhitada woi
wald pääwad tehha, ja arwasid rahha pärrast
lasta ehhitada, ja Tallitaja panni ette et
on üks Meister kes lubbap ehhitada, agga
mitte wähhemast kui 250 Rubla, ja woli-
meeste Koggokond lubbas sedda.
8mal Junil 82.
Nõmme pere. Hindrek Kersmann kaebab: Mik Allikas ei ole
koos elada; sest nemad sõimawad meid.
Sai tiada antud, et Mik Allikas piab Jaan
päewaks Nõmme pere hoonetest wäljaminema
ehk saab wälja wisatud. -"-
Jaan Weinstein kaebas: Karel N. Reinul
kauples enne Jüri päewa minule ennast sula-
seks ja wõttis minu käest 3 Rbl. 20 kop. ette
kää raha, aga ei tulnud märatud päewal
teenima separast nõuan ma oma kää
raha kätte.
Kaarel ei olnud kohtusse tulnud
Liiso Schwaan lesk kaebab: Minul on 8 päewa
töö raha Nigolas Schwani käest saada, minewa
aastasest sulasest teenitud töö palka
Nigolas Schwan ei tulnud kohtusse
An Mikels Karm Mardi naene kaebas:
Luks käest saada 15 Rbl. keda tem minu wend
oma naesele
Mart surma woodis tunnistas.
Hans Luks ei olnud tulnud
Ap Loigu sauna naene An Knop Jaani naine
kaebab: Juhan Birk n. Liiso lehm kaewas sarwetega
nädalad enne Jüri päewa, teist korda 3 nädalad pärast
Jüri päewa, kolmas kord 4 nädalad pärast Jüri päew
esimisest korrast Jäänud kohe haigeks ja kolm korda
haiguse ajal kaewas, kui aga wälja laks siis kallale tuli
ja mina nõuan oma lehma ette 50 Rbl. ja 8 nadala haigu
se aja söötmine
JaakBirk naene tunistas, minu lehm
ei olnud mitte oma sarwe otsa tema lehma
külge puutunud waid Liiso mulkas ja Luigu n
lehm olid koos.
Liiso Birk tunistas. Loigu sauna lehm
tuli teisel hommikul ja wärises wäga, sest ajast
saadik oli se lehm enamiste kodu ja Loigu
naene otsis ühte puhku rohtu haiguse wastu
aga haiguse sees tuli ka mõnikord wälja ja minu mullikas siis kord
müsas teda
läks tema poole ja ta kukkus maha. - .
Nemad ise on karjasmaal teda peksnud, sest
ta kukkus maha.
Nigolas Espe tunistas: Liiso Birk Juhani naese
lehm läks Loigu sauna lehma kalla esimesele korale
nädal enne Neli p
nagin ma seda 100 sammu maa pialt ja oli tema
kallal ja ei läinud muidu kallalt kui lapsed ajasid
kallalt ära; teine kord nägin mina jälle üks
nadal wahet Liiso Birk lehm läks jälle kallale
kaewas teda pikkali maha ja ei läinud muidu
laste ajamise kallalt, mina ise läksin ja wem-
laga ajasin Loigu lehma kallalt ära; aga ei jõudnud
abiga. ((Tallitaja käis tapmise ajal waatamas ja nägi et 3 külle
konti oli katki aga naha sees ei olnud millgi sugust märki
Kohus arwas, et Liiso Birk maksab 20 Rbl.
selle kahju tasumiseks 22mal Junil.
Mari Espe Nigola naene tunistas: Mina
põle näinud neid mitte kaewlema: aga
esimesel koral
wiskas Loigu sauna naese lehma pikali maha muidu
ei saand üles kui inemeste abiga -
ja Hindrek Zereen tunistas: Hans Lustwerk
kohtu abimees Nigola koha peremees moisa
talgu päewal kusi wiina ankruse kui
wiin otsa sai, sellepärast pani peakohtu
mees tema asemiku Mart Zereeni kohtu
istuma
(ees seletud saab.
Mari Zeeren Madikse naese peale. se
lõi mind esiteks ühe werise hoobi, siis wõttis
weriseks
ühe puu ja peksis mind ja minu 15. aast.
tütart ka peksis ja soimas lapse tapjaks
Mari Zereen Madisse naene waidles
selle wastu, et tema põle meelega löönud
waid tema sõimas mind warga kungiks
ja olen soola wõtnud sepärast tulin kam-
brist wälja, ja tema lõi mind selga, ja mina
wõtsin selle sama puu tukki ja wiskasin
teda, aga läks wastu tema wastu paled nii
ette weri wälja tuli
ema küsis, kus sola saanud selle peale
tuli Mari Zereen arwas omas süüks ja ütles
mis sa lits augud. Kadri wastas
inimesed ütlewad et sul omal pärast pulmi
kohe laps olnud, selle peale wältis paja
kaane ja lõi wastu pead peale selle wõttis
puu ja lõi weel mittu korda.
Mari Zereen maksab 3 Rbl. Kadrile
ja sellepärast 24 tundi puuris et
nii hirmsal kombel rielnud. 2 nädala
sees peab täidetud olema
22mal Septembr. 81.
Mart Sothal Sotewahe kortsmik kaebab:
Üks mõisa töömees (wenelane) warastas 2 wina
klaasi ära, ja õues sain kätte aga ukse peal
tuli Arokula mees Iwan wastu ja lõi kaks
korda wastu pead ja laskis wiina klaaside
warga lahti, sellepeale wõtsin looja mehe kinni
kallale ja tahtis Aro küla meest lahti lasta
minu westi ja särgi lõhki siis kangutas
ukse hingede pealt maha. ja minu naene, kes
sinna wahele tuli, tombas teda otseti maha
nii et naese käe wars ja polwed nahtumaks
laksid.- Siis laksid töö mehi appi kutsuma
Keik Koggokond olli koos ja wallis endile uesi am-
met mehhi need on.
Hindrek Reinwerk 22 nimmega.
Pea kohtumees.
Jürri Pentner 26 nimmega.
Tallitaja abbimehhed.
1. Jacob Kaarmann 27 nimmega.
2. Maddis Espe 24 nimmega.
Kohtuabbimehhed
Perremeestest. Jürri Ruuth 29 nimmega.
Joutemeestest. Jaan Olberg 19 nimmega.
Ja kui sepeaks ollema et need kohtu abbimehhed
haiguse ehk mu wigga pärrast ei sa kohtuse tulla
siis on nende järgmissed.
Perremeestest. Kustaw Kuusmann 13 nimmega.
Joutemeestest. Jaan Olberg 13 nimmega.
1. Mick Allik 20 nimmega.
2. Jaan Seren 19 nimmega.
3. Ado Miekelsen 16. nimmega.
4. Hans Urmann 15 nimmega
5. Niggolas Mielberg 15 nimmega.
Wollimehhed joutemeestest.
1. Jaan Olberg 39. nimmega.
2. Mart Karm 38 nimmega.
3. Niggolas Espe 37 nimmega.
4. Hindrek Schmiedeberg 31 nimmega
5. Hans Birkan 25 nimmega.
Maggasi mehhed.
Jaan Lounal 24 nimmega
Wollimeestest Mick Allik
sel 11mal Novembris 1869.
7871
Walga Maa-
walitsuse tunnistus
Tõlliste walla wallawanema Johan
Sults'i, kes toimib Tõlliste walla-
kirjalik palve 1937. a. 14 detsembrist, esi -
tuse põhjal teha kinnistusregistis
koolimaja" osas (M.m. 303) sisse-
kanne selles, et endise Uniküla
Walla ühendamise tõttu Tõlliste
vallaga on nimetatud koha
omanikuks "Tõlliste wallaomavalitsus".
M. m. köide 111, osa 303.
Akti lõivu
viis krooni.
1937. a.
detsembri
1869. 8 apr. nr. 48.
Akt!
1937.a. detsembri kuu 17 päeval nr 7871 all on otsustatud.
1. Esitatud Walga Maavalitsuse tunnistus lisada vastava akti
juure ja
2. mõisamaade kinnistusraamatu
registrisse, köide 111.
osa 303, jagu 2, lahter 1. teha järgmise sissekanne,
1937 a. 17 detsembri ( nr. 7871 Walga Maavalitsuse
teennistuse järgi 1937a. 27. novembrist N 944 - A. K.
(M. m. akt N: 303) on "Uniküla" ja "Tõlliste"
wallad ühendatud üheks wallaks "Tõlliste"
nime all ja endiste waldade kinnis-
warad omandanud ühendatud "Tõlliste"
wald, mispärast käesolevasse osasse kuuluwa
talu omanikuks on Tõlliste wald.
Siinjuures kantseleilõivu 4 krooni kohtumarkides, tempelmaksu
I kroon tempelmarkides ja postikuludeks 25 senti postmarki-
des.-
Tempelmaksu käesolevalt palvelt 50 senti ja ühelt lisalt 20
senti, kokku 70 senti on markides sellel palvel kustutatud.-
Kinnistu nr. 303
wallakooli
Kinniswara koosseis (jagu 1, lahter 1)
Maawäärtus 7 taalrit 40 56/112 krossi-
Omanik (jagu 2, lahter 1:)
Unniküll Bauergemeinde.
14. März 1869, corroborirt, den 8 April 1869. N 48.-
Omanik (jaga 2, lahter 1.)
a 1937. 17 detsembril N 7871 Walga ajutise Maawalitsuse tunnis
tuse järgi 1937 a. 27 nowembrist N944. A K.( M. m. akt N 303) on
"Uniküla" ja "Tõlliste" wallad ühendatud üheks wallaks "Tõlliste"
nime all ja endiste waldade kinniswarad omandanud ühenda-
tud "Tõlliste" wald, mispärast käesolewasse osasse kuuluwa
talu omanikus on Tõlliste wald.
Tartu Kinnistusametile.
Eduard Jaani p. Tamme,
elukoht Tööstuse tän. nr. 34.
20 JUL 1039
Nr. 3985
Palun teha kinnistusregistrisse Kastre ja Poka
"Kastre ärikoht nr. A. 131", (Mlü. 8171) ja Kirepi.
"Päiva nr. 38" (T.m. 4984) maakohtade osadesse
sissekanne, et minu, nende maakohtade omaniku
Eduard Jaani p. Grünfeldt'i uueks perekonnani-
neks on Tartu linna perekonnaseisuametniku 1935.a.
22. juuli otsusega (RTL.1935, 62, lk. 2912) määra-
tud "Tamme" ja ärakiri Kinnistusameti Ülema
otsusest saata Eesti Maapangale.
Lisa: aktilõivu Kr. - ; kantseleilõivu Kr. ; tempelmaksu Kr. -
Tartus, "20." juulil 1939.a.
Eduard Tamme
end. Grünfeldt
1939. aasta juuli kuu 20. päeval. Not. reg. nr. 3026.
Mina, allakirjutaja, Tartu Kinnistusameti sekretär Jüri Ots, kelle
asukoht nimetatud kinnistusametis Tartus, Veski tän. nr. 32, tõendan, et
eelseisva palvekirja -
on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tun dmata õigus- ja teguvõim as
Eesti kodanik Eduard Jaani p. Tamme, endise perekonna-
nimega Grünfeldt (RTL 1935,62,lk.2912), kelle elukoht Töös-
tuse tän. nr. 34. Tartus ja kes minule oma isikutõenduseks
esitas temale Tartu linna Politsei 1. jaoskonna Ülemalt
1923.a. 17. augustil nr. 826. all väljaantud isikutunnistu-
se. Käesolev palvekiri on tempelmaksust vaba Perekonnani-
mede korraldamise seaduse muutmise seaduse põhjal.
Sekretär: Ots.
kui "Walgemetsa XX ja Morrametsa x" talu (M.m.1483).
osa 1931a. 19 septembril No: 5019 all kinnistatud
teedeservituut.
samasse.
registrisse, kõide xx
osa 2548, jagu 1, lahter 2, teha järgmine sissekanne:
1935 a 18 oktoobril Nr. 5744 ostu lepingu põhjal 1935. a.
12 oktoobrist (M.nr.kr.-r. 1935.a. No 268.) on sellest kinnisvarast
eraldatud omanduseks Erna Kaseste'le - 0,3082 ha maad,
(„Kaiola No 132," M. nr. 2720).
samasse osasse, jagu 3, lahter / teha järgmine sissekanne,
1935 a. 18 oktoobril N 5744. Tänasel päeval N 5744 all
kinnistatud lepingu § 5 põhjal (M.m. kr. 1935 a.
N 268.) on jäetud jäädawalt üldiseks tasuta
- läbikäiguks ja - sõiduks -
kasutamiseks kõik käesolevasse osasse
kuuluva "Pimeoru No 80" koha planeerimise
plaanil äratähendatud teed: Oru tee,
Walgemetsa tee, kalda tee, Hiie tee
ja Ranna tee.-
Abisekretär: A. Viirand
Tartu-Valga Kinnistusjaoskonnale.
TARTU-WALGA
Erna Kaseste
elukoht Kooli uul. N 7.
Palun juurdelisatud võlakohustuse põhjal kinnistada Vastse-
Kuuste" Kaiola N132. (Mnr. 2720) mõisamaakohale
Eesti Vabariigi... kasuks pandiõigus 600.- krooni
suuruses ning kinnistusakt ühes väljavõttega...
saata Eesti Maapangale:
Lisa: võlakohustus 2 ärakirjaga,
kantseleilõivu Kr.- ; tempelmaksu Kr.- ;
Tartus, "6." aprillil 1936.a.
Not. reg. No 1628. - Tuhande üheksasaja kolmekümne kuuen-
dal aastal aprilli - - kuu kuuendal - - - päeval on
minule, Tartu - Valga Kinnistusjaoskonna Sekretärile Jüri Ots'ale.
nimetatud kinnistusjaoskonnas Tartus, Veski Nr. 32., käesoleva
palvekirja - - avaldanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tuntud õigus- ja teguwõimas
Eesti Vabariigi kodanik neiu Erna Armini t. Kaseste, kelle