Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Õpetöö algas tegelikult 1 okt.
1924 a. ja lõppes 29 mail 1925 a.
Peale ettenähtud pühade ja püha-
de vaheaegade seisis koolitöö aju-
tiselt 14 märtsil. õpetajate päeva-
ja 28 weebruaril pädagoogika päe-
wa puhul. Tegelikkude õppepäevade
arw õpeaasta jooksul oli 181.
Õpilaste arw koolis oli 27 poeg-
last ja 26 tütarlast, kuna kooli-
kogu toetas neid raamatute ja kirjutus tarve
te näol
Õpilaste jõulupidu 21 detsembril K. K. M. Setsi
ruumes. Sissepääs peokülalistele 25 senti. Üld-
sissetulek kr. 3145 väljaminek kr. 25.74 Puhas
ülejääk kr. 5.71. Peokavas Kangermanni "Jälle
on jõulud. Jõulupuu juures jõulumehe vastuvõtmine
Jõulumees jagas igale õpilasele 400 grammi maius-
tusi. Kulud kaeti peo sissetulekust.
Koolijuhataja J. Kajaste /v. lhk 35/ Õpetaja
August Ešbaum, lõpetand Rakvere õpetajate
seminaris. Õppejõudude vahekord hää Ilmus
uus Õppe jõudude tasude seadus. Õppejõud on lii-
gitatud järgnevalt: koolijuhataja, vanemõpetaja
õpetaja, noorem õpetaja ja õpet. kandidaat. Tasude
seadus on välja töötatud analoogiliselt riigitee-
nijate tasude sead.le Koolijuhatajate palk viidi
linnakooli juhatajatega ühele tasemele
V. lhk. 47
V. lhk. 42
Revideerimas käis koolin. hr. M. Meos. Arstlist
V. lhk 42
ülevaatust teostas jaosk. arst dr. Paltok
Esimees Magnus Kaamann kassahoidja Ed. Tiide-
lekogu
mann kirjat. Aug. Ešbaum, liikmed J. Kajaste
J. Rünk ja Ed. Kukeste
Vahek õppe-
Lastevanemate ja vallavalitsuse vahel tekkisid
jõudude lastev.
mõningad lahkhelid ühenduses kooli 6-kl muut-
ja valla vahel.
misega. Vald ei kanna teise kompl. majanduseku-
lusid, seda teevad need õpilaste vanemad.
Johan Kajaste
1924/25 õppeaasta
Õppeaasta algus 1 oktoobril ja lõpp
29 mail. Jõuluvaheaeg 21 detsembrist - 7 jaa-
nuarini - 2 nädalat; lihavõtted 1 nädal
9 - 16 aprillini. Tööseisakuid muudel
põhjustel ei olnud. Õppeaasta vältus
oli 182 päeva. Õppetöö algas ja lõppes
valitsuse poolt määratud ajal ja tege-
lik õppeaasta ei olnud õigest ajast luhem
Kooli kohustuslisi lapsi nimekirja järele
oli 39, kes ka kõik kooli ilmusid; pea
le selle tuli veel 3 seitsme aastalist last
kooli, kes veel mitte koolikohustusliste las-
te nimekirjas ei olnud. 11õpilast tuli
sügisel hiljem, ja kevadel lahkus 5 õpilast
enne õppetöö lõppu koolist, neist tei-
sed kõik teenistuses (karjas), kuna 3
oma vanematega väljamaale sõitsid
Mittevabandavate põhjuste pärast puudu-
nud päevade eest trahvid määratud,
5 marka päeva eest, ja sissenõutud trahvi-
rahasi 715 marka.
11 vaesemat õpilast hoolekogu poolt
toetust saanud õppetarvete ja jalavarjude
naol 5499 marga eest, mis on kaetud
Haridusministeeriumi poolt antud
toetusrahast ja hoolekogu summadest
I kl.- 8,  II kl. - 6, III kl. - 13 ja IV kl. - 12 õpilast
IV klassi lõpetasid 11 õpilast, kuna ühele
sügiseks järeleksam määrati pedagoogika
nõukogu poolt matemaatikas ja Saksa
suse pärast 217 päeva.
sel õpeaastal Ameerika kingitused
Eesti Lastekaitse Ühingult Küti
valla osakonna kaudu toiduainete
riiete ja jalanõude näol. Toetust
anti 7 õpilasele. Kogusummas
12 500 mrk. väärtuses
Koolijuhatajaks ja õpetajaks
Voldemar Nelke.
Õperaamatutest olid tarvitusel
lugemiseraamatuks M. Kampmann,
arvutamiseks - Prawdin ja Mühl-
mann ning Bilow I ja II jagu
Maateaduses - Jürgens ja Task,
loodusloos - JKunder, laulmises -
Kooli käis revideerimas Viirumaa
I jaoskonna kooli nõunik M. Meos
Kooliarst dr. Oja käis kooli juures
Kaks korda, kus üks kord pani kooli-
lastele rõugeid
Hoolekogus olid liikmeteks: valla-
nõukogu poolt Mart Järv, lastevane-
mate poolt Johannes Meilbaum ja
Toomas Reimann. Hoolekogu koos-
olekuid peeti üldse kolm.
1920 aasta suvel /Hoolekogu pro-
tokoll nr. 7, 10 dets 1919/ viidi läbi
kooli juures suurem remont, töö:
seinte, põrandate, ahjude ja välja-
käigu kohtade parandamine,
ja koolimaja puhastamine. Nime-
tud tööd võeti ehituskomisjoni
poolt vastu 3 oktoobril 1928 aastal.
sest IV krl välja astunud. Ühe aasta
asetäitjaks õpetajaks olnud Salla val-
las Lasinurme kooli peal. Vinni-Pa-
justi algkooli peale valiti õpetajaks
16 septembril 1920 aastal. E Kruh-
berg oli 23 a. vana. Kuu palk 1700
selt : K. Uttendorf I ja II kl kodulu-
gu, arvutus, käsitöö, laulmine ja
võimlemine, III ja IV. kl. kodulugu, loo-
dusõpetus, arvutus ja venekeel;
E. Kruhberg, I ja II kl. eestikeel, näpu-
töö, joonistus, III ja IV kl. eesti keel,
maateadus, ajalugu ja joonistus.
Kooli revideerimas käis 22 vee-
bruaril s.a. Koolinõunik M. Meos.
kolm korda, kus juures ühel korral
pandi õpilastele kaitserõugeid.
Hoolekogu liikmeteks olid Küti
valla nõukogu poolt Mart Järv
ja lastevanemate poolt Juhannes
Meilbaum, Toomas Vall ja
Jaan Vester. Hoolekogu koos-
olekuid oli kaheksa. Et käes-
oleval aastal kool nelja õpeaastaliseks
muudeti ja seega ka õpilaste arv tõu-
sis, kuna aga õpilastel vaba aja ka-
sutamiseks kooli juures raamatukogu
puudus, siis korraldati seks otstarbeks
hoolekogu poolt laste pidu 29 mail
1921 aastal, millest saadi puhast
sissetulekut 4203 mrk. /hoolekogu
pr. nr. 17. 22 mai 1921 ja pr. 18.
5 juuni 1921 /Seega pani K. Utten-
dorf aluse õpilaste raamatukogule.
Kuna kool 1 klassi võrra suurendati ja
nüüd ja 2 klassi komplektiga töötama hak-
ruumid.
kas, jäivad I ja II kl. endisesse klassi; III ja
IV klass mahutati õpetaja korteri saali, kus
ruum õige kitsas ja umbul oli. Juha-
taja M. Larens elas oma vanemate juures
merikoolis; 2 teist väiksemat tuba tema
korterist olid P. Pärniku kui koolitee
nija kasutada.
Kooli talu.
Kooli talu, mis õp. Eintrei ajal koolile
kuulus ja 1908 aastal, kui õp. Lindam selle-
le koolile õpetajaks - juhatajaks tuli
nende vabal sobimisel poolitati s.o.
1 pool Th. Eintreile kui endisele õpetajale
ja köstrile, II pool A. Lindam'ile kui
õpetajale anti, jäi loomulikult jälle
kõik kooli kasutada ja jagati 9 3/4 tiinu
maad 2 õpetaja vahel ära (Th. Eintreile pool talu
kui õpetajale)
Koolil aeda ei ole. Põhjuseks wõiks
nimetada seda asjaolu, et just see pool maad
koolitalust, mis koolimaja ümber Th. Eintrei-
le kuulus, teda omakord välja rentis. Nii
olid nii hästi õpetaja kui ka õpilased ikka
võõra maa peal, kes nende kui soovimata
nähtuse peale vaatas, rääkimata siis veel
kooliaia saelamisest.
Kuur - ait, laut, mis juba üle 50 aasta
Kõrvalhooned
vanad, vajavad parandust. Samati päris
ja ehitused
sisselangenud on kooli endine kaev.
Hoolekogu esimeheks Ed. Tiedemann
Hoolekogu
liikmed Ida Kristenbrun ja Veera Paadimeister
1942/43. õppeaasta.
Õppetöö algas sõjaolukorrast tingi-
tult 12. oktoobril 1942. aastal.
Kevadel kinnitatud koolivõrgu ko-
haselt pidi kool 1942/43. õppeaastaks töö-
tama jääma I, III ja IV klassiga ühes
komplektis. Kuid V kl. õpilaste vanemate
palvele vastu tulles andis Maakooliva-
litsus loa töötada ka V klassiga. Nii
asus kool tööle ühe komplektiga, kuhu
kuulusid I, III, IV ja V klass. Õpilasi oli
29: I klassis - 9 õpilast, III klassis - 9 õpi-
last, IV klassis - 3 õpilast ja V klassis -
8 õpilast. Majanduslikud kulud kan-
dis Palmse Vallavalitsus. Õppetöö kestis
kuni 8. maini ühegi seisakuta õppetöö-
vältel. Jõuluvaheaeg kestis 23. detsemb-
rist kuni 3. jaanuarini. Kevadpühade
vaheaeg kestis 22.- 27. aprillini. Suveks
vabanesid õpilased koolitööst 8. mail.
I klassis oli 3 tütarlast ja 6 poeglast;
III klassis - 4 tütarlast ja 5 poeglast; IV kl. -
2 tütarlast ja 1 poeglaps ning V klassis -
4 tütarlast ja 4 poeglast. Käitumine
oli õpilastel kõigil väga hea. Puudust-
kannatajaid oli 5. Neile anti toetust
õpperaamatute näol. Abriaha anti
kahel korral: rmk. 7,70 ja rmk. 40.-
mis jaotati võrdselt puudustkannatajate
vahel. Õppeaasta vältel korraldati
üks pidu, nimelt õpilaste jõulupidu 19.
date wärwimine, ühe toa tapitsee-
rimine, köögi walgendamine, klassi
waheseina laudadega üle löömine ja
wärwimine, akende ja wooderdamise
parandus.
Pidusid korraldati 2. 1) jõulupidu-
puhas sissetulek 2000 mrk - kehwe-
mate õpe. warustamiseks 2) kevad
pidu 2 aprillil 1923 a. - puhas sisse
tulek 3683 mrk.- lõpu klassi õpl.
õpeteekonnaks /hoolek. pr. nr. 36, 8 apr.
1923 a./
Hoolekogu ja Winni mõisa wali-
tsuse woliniku hr. V. Harpe wahel
peetud läbirääkimistel /hoolek. pr.
nr. 37. 12 apr. 1923 a./ lubas. R. Harpe
lastele mänguplatsiks ja kooli
katseaiaks koolimaja ümbruse ruut-
platsina 35x 35 sülla suuruses, mis-
sugune maaala samal päewal wäl-
ja mõõdeti ja nurkristid ära mär-
giti.
1923/1924 õpeaasta.
Õpetöö algas tegelikult 1 okt. 1923 a.
ja lõppes 30 mail 1924 a. Õpetöö
seisis ajutiselt peale pühade ja
pühade waheaegade pädagoogika
ja õpetajate päewade puhul
3 päewa - 4 oktoobril, 17 weeb-
ruaril ja 3 mail. Tegelikkude
õpepäewade arw oli 187.
Õpilaste arw koolis oli 29 poeg
last ja 29 tütarlast, neist I kl.
9 poeglast ja 8 tütarlast, II kl. 8 p.
last ja 7 tütarlast, III kl. 6 poeglast
ja 7 tütarlast, IV kr. 6 poeglast
ja 6 tütarlast. Kooli kohustuslistest
kuni käesoleva päevani. Ei või ütelda, et see üle öö
muudetud Eesti kooli töö esiteks kerge oleks olnud
õpetajaile, sest puudusid esiteks tarvilised raa-
matud ja oskus (töökooli vaatekohast). Kuid neist
raskusist saadi peagi üle.
1917/18 õpeaastas kujunes üheks kõikuvamaks
ajaks, sest tuli selle aasta jooksul koolil 5 mitme-
suguse valitsuse soove ja määrusi täita. Kuid
1918 aasta, kus Eesti Vabariik püsima jäi, tõi lõpu
sellele kõikuvale seisukohale
Ei tahaks nimetamata jätta, kuivõrd oli vene
ajajärk sügavale tunginud: kui kool Eesti
kooliks sai, kus kolmel esimesel õpeaastal
võõraid keeli kavasse ei ole võetud. Vene keel
aga hoopis välja jäetud, selle asemel aga rohkem
Eesti keelt kui emakeelt, ajalugu, kodulugu,
looduslugu õpetama hakatud, mitmeid
vanemaid kahtlaselt küsima pani, mis jaoks
lapsi siis veel kooli saata, kui seal isegi Ve-
ne keelt enam ei õpetata, mis lapsel siis nüüd
enam koolis teha. Tegelikult tuli selgi-
tust iseenesest
Kooli algusest kuni 1919 aastani on Käsmu
algkool olnud üheklassiline, kuid kolme
jaoline. Selle aja jooksul on siin töötanud
3 õpetajat: I Thoomas Eintrei - Kuuda semi
naari lõpetaja 35 aastat 1873-1908 aastani;
II Arnold Lindam 7 aastat 1908-1915 aas-
tani - algkooliõpetaja kutsega ja III Nadeshda
Kastni sünd. Aders - kodu kooliõpetaja kutsega
4 aastat, 1915-1919 aastani.
Kõik see aeg on kolm jagu (klassi) ikka
ühe õpetajaga töötanud.
1924 aastal. Käsmu algkooli juhat N Kastni
mai kuus.
Kõrval-
Kõrval ehitused viletsad. Laut on
ehitused.
katkise katuse tõttu niisugusesse seisu-
korda sattunud, et tarvitamiseks enam
kõlbulik ei ole ja uue lauda ehitama
peab. Kaevu jaoks on Palmse valla
poolt määratud 10000 mrk., kuid et
summa väike, siis jäetakse ehitus tu-
levaks aastaks, et uuel eelarve kokku
seadmisel summat tarviliselt suuren-
Asja ajamine.
Viru Maakonna valitsuse Haridus osakon-
nalt ringkiri ja seletus, kuidas peab
algkooli asjaamine olema ja seks
määratud täht-aeg. Samati peab kooli
kroonika kirjutatud olema 1919 a.
arvates täpselt, ettekirjutatud plaa-
ni järele.
Sest saadik, kui V ja VI kl. Võsule
üle viidi vähese õpilaste arvu poolest
neis klassides, ilmutab hoolekogu
kooli elus rohkem passiivsust tege-
vuses. Trahvirahade määramise pärast
põhjuseta puudunud päevade eest, ei
taha laste vanemad keegi end enam
laste hoolekogu liikmeks valida ja
koosolekuile, kus hoolekogu vali-
mine, üldse ei ilmuta
Hoolekogu seab kooli eelarve
kokku valla nõukogule esitamiseks.
1943/44. õppeaasta
Õppetöö algas 18. oktoobril 1943. aastal.
Kool töötas ühekomplektilisena II, IV ja V klas-
siga. Õpilasi oli 27: II klassis - 13 õpilast, IV klassis-
10 õpilast ja V klassis - 4 õpilast. Majanduslikud
kulud kandis Palmse vallavalitsus. Õppetöö
kestis ühegi seisakuta kuni 25. märtsini 1944. a.
Jõuluvaheaeg kestis 24. detsembrist kuni 2. jaa-
nuarini. Kevadpühade vaheaeg kestis
II klassis oli 5 tütarlast ja 8 poeglast. IV klas-
sis - 5 tütarlast ja 5 poeglast; V klassis - 3 tü-
tarlast ja 1 poeglaps. Käitumine oli kõigil
õpilasil väga hea. Puudustkannatajaid
oli 8. Neile anti toetust õpperaamatute
näol. Õppeaasta vältel korraldati üks
pidu, nimelt õpilaste jõulupidu jõulu tei-
sel pühal, 26 detsembril 1943. aastal Käsmu
Meremeeste Seltsimajas.
Koolijuhatajana - õpetajana töötas koolis
1943/44. õppeaastal Hella Haljak. Laulmise
ja usuõpetuse tunniandjana töötas kutseta
õpetaja Helmi Lepni.
Kooliteenija.
Kooliteenijaks oli endiselt Adeliine Katus.
Elab omas majas ja sai Palmse Vallavalit-
suselt igakust töötasu Rm. 30.- suuruses sum-
mas.
Koolitalu.
Koolitalu oli koolijuhataja poolt rendile
antud Oskar Lehtlale pooletera alusel.
Kooliruumid lk. 57.
Esimeses klassis 8 poissi ja 2 tütarl; II klassis
8 poissl. ja 4 tütarl; III kl. 3 poissl, 6 tütarl.;
IV kl. 3 poissi ja 5 tütarl. ; V kl. 3 poissi 4 tütarl;
VI kl. 6 poissi ja 4 tütarlast. Õpilaste käitumine
hää. Edasijõudnute protsent tütarlastel - 100%
poisslastel 90%. Puudustkannatajate õpilaste
arv 5. Hoolekogu toetas kõiki prii õppetarve-
te ja õpperaamatutega.
Käsmu Kaubalaevastiku Merem. Seltsi ruumi-
des oli 19. detsembril õpilaste jõulupidu. Sisse-
pääsuks 25 sn. Puhastulud kr. 13.68 märas
hoolekogu õpilaste organisatsioonide toetuseks
kahes vordses osas. Nimelt vaid toetust N.K.
rühm ja Kodutütarde rühm
Peo kavas: näidend O. Lutsu "Kapsapää" ja
teisi ettekandeid noorte organisatsioonidelt
tütarlastelt "Kokatants" ja poisslastelt mit-
meid loomade järeleaimamisi. Jõulumehe
poolt jagati igale õpilasele maiustusi mahu-
has kotis.
V. lhk. 35, 51 ja 53
Kooliteenijaks Adeline Kattus palgaga kr. 12.-
kuus. Tänavu esimest on kooliteenija aasta
palgaga s.o. saab palka ka suvel. Selle eest
peab kooli ümbruse korras hoidma ja taimi
kastma.
Õppe- ja kas-
Tänavu andis Haridusministeerium välja stan-
vatustöö.
dart õpikud vanemaile klassidele matemaatika
ja emakeele alal. Seega on õpperaamatute vaba-
le valikule pandud piir. 1937 a. sügisel korraldas
k. inspektor hr. M. Meos Sagadi algkooli juures
õpetajate kokku tuleku kasvatusl. küsimuste
arutamiseks. Osa võtsid ümbrusk. koolide õppe-
kohustusliste laste arw oli 34 poeglast
ja 36 tütarlast, kelledest 4 teistes
koolides, 3 haiget, 1 kodu - olude tõttu
ja 9 kooliringkonnast lahkunud.
Õpilaste arw klasside järgi: I kl- 7 p.
last ja 5 tütarlast, II kl. 8 poeglast ja 9.
last ja IV kl. 3 poeglast ja 5 tütar-
Hiljem õpetöö algust ilmusid koo-
li 9 õpilast ja varem lahkusid
4 õpilast. Hiljem ilmumise põh-
juseks oli haigus ja vanemate vae-
sus, kuna kevadel varem lahku-
sid kõik nimetud 4 õpilast vana-
mate elukoha muutmise pärast.
Puudunud päewi oli üldse 505,
milledest haiguse pärast 276, koduste
olude pärast 102, teenistuse pärast
24, vaesuse pärast 56 ja halbade
ilmade ning teede pärast 47 päeva
Vabandamatuks loeti 221 päeva
mille eest trahwiti 4 isikut kogu-
summas 1105 mrk.
Aineliselt toetati 11 õpilast hoole-
kogu kaudu valitsuse ja valla sum-
madest raha ja õpeabinõude näol
kogusummas 13.121 mrk. eest.
Kooli kursuse lõpetasid 3 poeg-
last ja 5 tütarlast.
Üldmulje õpilaste edasijõud-
mises ja ülespidamises oli rahul
dav, ehkki edasi jõudmine õpe-
ja saksa keeles III ja IV kl. õpl. juures
soovida jättis, s.o. mõnede juures
Kooli juhatajaks valiti lahkunud
Joh. Põllu asemele Linda Kärje, ar-
vates 1 aug. 1924 a. L. Kärje on
keeles.
Üldiselt on õpilaste ülalpidamine hää ja
edasi jõudmine keskmine, isegi hää, sest need
kes Tallinnas ja Rakveresse kooli astusid, seal
hääde tagajärgedega õppimist jätkavad
Kooli juhataja k. t. N. Kastni, õpetajaks
Elfr. Kirnmann ja usuõpetuse tunni and-
jaks Th. Eintrei. Koolitöö oli korralik, õpe-
tajad puudusid vähe ainult N. Kastni
haiguse pärast 6 päeva
Õpetusel tarvitati ainesüsteemi, kus
juures ained järgmiselt ära jaotati: N. Kast-
ni'l - Eesti keel kõigis klassides, kodu-
lugu I ja II kl., aeglugu, laulmine ja kä-
sitöö kõigis klassides - kokku 26 tundi,
E. Kirnmann'il - looduslugu, mate-
maatika, kodulugu III kl., võimlemine
ja joonistamine kõigis klassides
- kokku 30 nädala tundi ja Th. Eintreil
4 n. t. usuõpetust kõigis klassides
Peale selle olid klassid kasvatuse mõttes
mõlema õpetaja vahel ära jaotatud järg-
miselt: I ja II klassi juhatus oli
E. Kirnmmann'i ja III ja IV kl. N
Kastni peal.
Töörohkust silmas pidades ja töö-
rohkusega arvestades ei jäänud õpe-
tajail suuremat aega seltside
tegevusest osa võtta, väljarvatud
paaril korral osavõtmist kohalise Mere-
meeste Seltsi poolt korraldatud näite-
mängust mõlema õpetaja poolt
osavõtmist
1934/35 õppeaasta
Üldteated õpilaste
Õppetöö algas ministeeriumi ette kirjutuse kohaselt
1 oktoobril kl. 9 hm. Esialgsete korralduste kohaselt pidi
kool töötama jääma ühe komplektilisena II, III ja IV kl-ga
sellep. jäi koju I klass, mis pidi kooli tulema 17 sept.
V ja VI klass käis Võsu algkoolis kuni 3 novemb-
rini, mil tuldi vastu Käsmu algkooli lastevane-
mate palvele ja Palmse valla koolivõrgus tehti
muudatus, mille kohaselt Käsmu kool pidi
töötama hakkama kahes komplektis 6-e klassiga
Töö teise komplektiga ja ühtlasi 1-se klassiga al-
gas järjel. pääle seda muudatust 5. nov. s.o.
esmaspäeval. Õpilaste rõõm oli esimesel päeval
vanema komplekti õpilastel suur, sest nüüd
polnud enam vaja nii pikka maad koolis käia
Jõuluvaheaja pikkus 21. dets - 2 jaanuarini
kevad pühade pikkus - 13 apr. - 24 aprillini,
maipühade vaheaja pikkus - määramata,
sest õppetöö lõppes enne suvipühi 29 mail.
Õppetöös seisakut ei olnud. Õpetajad ja õpila-
sed tervise juures. Sügisel hiljem kooliilmujaid
ei olnud, kevadel varemlahkujaid - 1.
Õpilasi 56, nimestiku järgi 57. 1 õpilane Gustaw
Suksdorf vabastatud õppetööst raske jalahaiguse pä-
rast. Klassikomplekte 2. Esimeses komplektis
29 õpilast, neist: I klassis 4 poissi, 4 tüdrukut; II kl.
5 poissi 5 tüdrukut; III klassis - 3 poissi 8 tüdrukut
Teises komplekts 27 õpilast neist: IV klassis -
5 poissi 6 tüdrukut; V klassis - 5 poissi ja 3 tüdrukut
VI klassis 3 poissi ja 5 tüdrukut. Õpilaste käi-
tumine korralik. Edasi jõudnuid poisslapsi - 60 %
tütarlapsi - 70 %.
Puudust kannatajaid õpilasi - 4. Kooli hoole-
detsembril 1942. a. Käsmu Rahvamajas. Ette-
kanneteks oli segaettekandeid: deklamatsioo-
ne, koorilaule, võimlemisi ja tantse.
Koolijuhatajana-õpetajana töötas koolis
1942/43. õppeaastal Hella Haljak, kes
varem töötas Järvamaal 15 aastat.
Endine juhataja Marta Merilo siirdus
uuele kohale Kunda linna algkooli.
Tunniandjana laulmises töötas Käsmu
koolis 1942/43. õppeaastal veel proua
Helmi Lepni, sest juhataja H. Haljak
polnud ebamusikaalsuse tõttu suuteline
laulmist õpetama. Pr. Lepni ei omanud
õpetaja kutset ega ole varem õpetajana
tegutsenud. Omas aga küllaldaselt oskust
õpetada koolis laulmist.
Kooliteenijaks oli endiselt Adeliine Kat-
tus. Elab omas majas ja saab Palmse Val-
lavalitsust töötasu rmk. 25.- igas kuus.
Kooliaed.
Kooliaias olevad puud ja põõsad on
korras hoitud. Aeda edendada pol-
nud sõjaolukorrast tingitud raskuste
tõttu võimalik.
antud Oskar Lehtla'le pooletera alu-
Kooliruumid.
Vt. lhk. 57.
Kooliaed:
Kooliaia edasiarendamine oli pi-
durdatud poliitiliste aeg olukordade
tõttu. 1940 a. talve pakase kahjusid
viljapuude alal polnud võimalik
asendada uute noorte puude puu-
dusel. Jäi kooliaia alal vaid seni
järeljäänu korrashoid.
Kooli ruumid
V. lhk. 57.
Õppe- ja kasvatustöö
Nõukogude Liidu koolisüsteem
paiskas põhjani segamine meie
Vabariigiaegse koolikorra. Ilmu-
sid uued korraldusel, mis olid
meie õppejõududele tajumata vöö-
rad ja võõrastamapanevad. Ka il-
musid kõik uued kooli õpikud.
Raske oli töö õhkkond nii õpetajail,
kui õpilasil. Lapsed pidid eesti aja-
loo asemel õppima vene revolutsioo-
ni vaimus juhitud ajalugu ja pähe
õppima tosinate kaupa endisi aja-
loolisi mässajaid kui kommunismi
eelkäijaid. Ka maateaduses asemel
pidid õpilased eesti maateaduse
asemel õppima Nõukogude vene
maateadust. Poliitiliselt ei suutnud
nõukogude kord muuta ei õpejõudu
ega õpilasi. Kõik pealepandu teos
tati vaid silmakirjalikult. Kooli
juures töötas noorte organisatsioon
"Pioneerid". Nende tegelikuks ju-
sündinud 15 detsembril 1901 a.
Paaswere wallas Wirumaal talu-
peremehe tütrena. Alghariduse
saanud Paaswere külas ja Simu-
na kihelkonna koolis. Hiljem
õppinud Rakvere tütarlaste güm-
naasiumis kust 1919 aastal astus
Rakvere õpetajate seminari, mil-
le lõpetanud 1923 a., seega oman-
dates algkooli õpetaja kutse õiguse.
Peale selle teeninud õpetajana
Moora algkoolis Paaswere vallas.
Virumaak, olles ühtlasi tunni-
andjaks Laekvere 6 kl. algkoolis.
Teiseks õpetajaks oli endine.
Eveline Põld.
Õpeained olid jaotatud järg-
miselt: Linda kärjel I ja II kl.
eestikeel, kodulugu, joonistamine
võimlemine ja usuõpetus; III ja
IV kl. eestikeel, saksa keel ja usu-
õpetus. Eveline Põllul I ja II kl.
matemaatika, laulmine ja käsi-
töö, III ja IV kl. matemaatika, maa-
teadus kodulugu, laulmine, loo-
dusõpetus, joonistamine, ajalugu
käsitöö ja võimlemine.
Õperaamatuteks jäid endised,
mis eelmiselgi õpeaastal, peale
lugemiku. Laste sõbra I kl. ja
Puusepa grammatiliste harju-
tuste III ja IV klassis.
Õpewahenditest muretseti juure
kõik loodusloos ettenähtud katse
tarbed, niisama ka matemaatikas.
Õpilaste raamatukogus oli õpeaasta
algul 117 raamatut, ja õpetajate raa-
matukogus - 158 raamatut. Aasta
mise raamatuks tema ajal oli. "Väike
külwimees" 1876 aastal võeti lugemise
raamatuks "Laulud ja lood", ja
arvutamiseks oli, "üks väike vaevane
rehkendamise raamat" nagu seda
nimetab Juhan Kreitsmann. Peale
nende oli õperaamatuks maatea-
duses "Veikene Geografia" mis sisal-
das ainult Euroopat, ja õpevahen-
dina Suue Euroopa seina kaart.
Kirjutamist õpetati, nagu arvuta-
mistki, kohe algusest pääle, ja kõi-
gile lastele.
1876 aastast peale olid ametisse
seatud kihelkonna- ja kreiskoolide
revidendid. Siinse kooliringkonna
esimeseks revidendiks oli Põlula
mõisa omanik van Krause ja selle
järele oli revidendiks Voore mõisa
omanik van Taube. 1887 aastal
läks kool Vene riigi haridusministee-
riumi alla, ja sellest ajast peale
hakati nõudma venekeelset õpetust
Koole revideerisid rahvakoolide
inspektorid. Siinse kooliringkonna
esimeseks inspektoriks oli keegi
lätlane Neeves, kuna peale teda
inspektoriks oli Jõgever. Viimane
laskis tarvitusele võtta lugemise
raamatuks "Jakobsoni lugemise raa-
matu". Esimeseks Vene keele õpe-
raamatuks oli "Vene keel küla koolis"
see oli ainult mõned aastad tarvitu-
sel. Peale seda võeti tarvitusele
suuremad Venekeelsed raamatud.
Samuti olid venekeeles arvutamine
maateadus ja ajalugu. Korra
olnud, nagu teatab Juhan Kreitsman
ei ole varem õpetajana töötanud. Vene
keele tunniandjana töötas Helmi Männik, kes
ka on kutseta ja pole varem õpetajaks olnud
Kooliteenijaks oli Adeline Katus. Elas oma
majas, sai töötasu P v T-komiteelt 62,50 rbl.
kuus.
Koolitalu kasutas juhataja ise, tasu-
des maksud ja riiklikud müügikohustused.
Kooliaeda ei isutatud puid juurde, teed
ja lillepeenrad said korras hoitud ja ilu-
puud ja viljapuud külma eest kaitstud.
Kooliruumid
V-leh. 57.
Õppetöö edenes edukalt, lapsed suhtusid
töösse tõsiselt, puudumisi esines harva. Õppe-
tööd takistasid sügisel hilja ilmunud õppe-
kavad, kuna ilmunud kavad olid laiaula-
tuslikumad kui eelmise aasta omad: Kevadel
mõjus takistavalt veel puudulik varustuse
saamine Käsmu Kooperatiivist, puudust tun-
dsid õpilased eriti vihikutest. Kevadeks oli
aga märgata tunduvat õppeedukuse tõusu
Kooli revideerimine.
Kevadel külastas kooli inspektor sm
Nõmmaru ja instrueerid õpetajaid. Kooli-
arst teostas arstliku järelvaatuse ka keva-
googika klassi lõpetanud. Haridust täien-
danud Tartus era kursustel ja 1906 a.
Narwa poeglaste gümnaasiumis algkooli
õpetaja kutse omandanud 1919 a., 1920 a.
1921 a, 1922 a. korraldatud õpetajate
edasi harimise kursustest Tallinnas osa
wõtnud. Õpetajaks olnud 17 juulist 1901a.
kuni 23 apr. 1902 a. Warudi algkooli peal
Pada wallas Wiru maak, 23 aprillist
1902 a. kuni 15 okt. 1907 a. Erra algkoo-
lis, Erra wallas Wiru maal, 15 okt.
1907 a. kuni 1 okt 1919 a. Pärispea alg-
koolis, Kõnnu wallas Harjumaal, 1 okt.
1919 a. kuni 1 aug. 1921 a. samas wal-
las Kõnnu algkooli peal, ja 1 aug. 1921 a.
kuni 1 aug. 1923 a Warbola algkoolis War-
bola wallas Harjumaal.
Teiseks õpetajaks waliti samal ajal
Eweline Põld - Joh. Põllu abikaasa.
E. Põld sündinud 16 augustil 1900 a.
Haridusministeeriumi poolt Harjumaa
konnas 1919-1920-1921 aastatel korral-
datud suwekursustel omandanud
algkooli õpetaja kutseõiguse. Õpetajaks
olnud 15 okt. 1917 a. kuni 1 okt. 1918 a.
Leesi algkoolis kolga wallas Harjumaal
1 okt. 1918 a. kuni 1 okt. 1919 a. Pärispea
koolis Kõnnu wallas Harjumaal.
1 okt. 1919 a. kuni 1 aug. 1921 samas
wallas Kõnnu algkooli peal ja 1 aug.
1921 a. kuni 1 aug. 1923 Warbola algk.
Warbola wallas Harjumaal.
Õpeained olid jaotatud järgmiselt:
Joh. Põllul I ja II kl. eestikeel, kodulugu
joonistamine, laulmine, wõimlemine ja
usuõpetus, III ja IV kl. matemaatika, laul-
mine ja usuõpetus. E. Põllul I ja II kl.
matemaatika ja käsitöö, III ja VI kl.
ega olnud ka haigestumisi. (Õppetöö jõulupühiks
lõppes 23 dets. kuni 2 jaanuarini. Lihavõttepühade
vaheaeg oli 24m. - 1ap). Õpilased suvepuhkusele said 16 mail,
kes kohe enamuses läksid tööle, karja ja vanematele abiks.
Sügisel 1 novembril korraldati koolis aktus ja
kooliruumide pühitsemine bolševiklikust ikkest ja
terrorist vabanemise tähistamiseks. Kooliruumid olid
pidupäeva kohaselt dekoreeritud. Aktusest võttis
osa rohkesti lastevanemaid. Päevakohase kõne
pidas kooljuhataja, ruumide õnnistamise ja palve
pidas endine õpetaja Thomas Eintrei ja koraali
saatis köster F. Altebrun.
Õpilased. Õpilasi oli II kl. 8 neist 4 tütarlast ja 4 poissi,
III kl. oli üks tütarlaps, IV kl oli 7 õp. 3 poissi
ja 4 tütarlast. Kokku oli 16 õpilast. Käitumine
oli õpilastel kõigil väga hää. Puudustkannatajaid
õpilasi oli 3; kellele toetust anti õppeabinõude
näol. Õpilastele korraldati üks pidu - jõulu-
pidu. Näidendiks oli "Atsi jõulud". Pidu peeti
Käsmu Kaubal. Meremeeste Seltsi ruumes, 26 detsembril
Laste vähesuse tõttu aitasid peoeeskava täita
ettekandega kohalik Naisomakaitse rühm
ja lastevanemad. Esines ka täiskasvanute segakoor
hr. A. Kasemaa juhatamisel. Peo eeskava õnnestus
kõigiti hästi ja osavõtt oli rohke. Jõulupeost
sissetulek oli rmk. 85.52. Suurem osa sissetulekust
kulutati õpilaste maiustusteks.
Õppejõud. Kooli juhatajana-õpetajana oli ametis Marta Meriloo
Õpetaja M. Meriloo oli Palmse valla Sagadi 6 kl. algkoolis
16 a. õpetajaks. 1941 a. sügisel inspektor M. Meose
ettepanekul, tuli siia juhatajaks. Endine juhataja
J. Kajaste läks Haljala algkooli juhatajaks
jäid kooli ilmumata 5 õpilast
2 haiguse pärast ja 3 teadmata
põhjustel. Õpilaste koolist puudu-
nud päewade arw oli üldse 1165,
neist 425 päewa haiguse pärast,
165 p. koduste olude pärast, 174 p.
waesuse pärast, 155 halbade il-
made ja teede pärast ja
146 p. teadmata põhjustel.
Wabandamatuiks loeti 246 päewa
ja trahwiti 2 isikut kogusummas.
1230 mrk.
Õpeaasta algul ilmusid hiljem
kooli 11 poeglast ja 4 tütarlast,
neist 8 haiguse pärast 3 waesuse
kuna 4 teadmata põhjustel. Enne
kooli töö lõppu lahkusid 1 poeglaps
ja 7 tütarlast, neist 3 haiguse pä-
rast, 9 wanemate elukoha muut-
mise pärast ja 1 teadmata põh-
justel.
Aineliselt toetati 15 õpilast ra-
ha ja õpeabinõude näol hooleko-
gu kadu valitsuse ja valla summa-
dest kogusummas 12.144 mrk. eest
Ekskursioone korraldati 4.
Õpilaste raamatukogu eksempl.
arw 128.
Kooli käis rewideerimas 2 korda
Wirumaa I jaoskonna koolinõunik
M. Meos.
Lahkunud juhataja J. Kippasi
asemele waliti 28 juunil 1923 a. uueks
koolijuhatajaks Johannes Abrami p.
Põld. J. Põld on sündinud 27 märts-
sil 1881 a. Aaspere wallas Wirumaal
Alghariduse saanud Aaspere - Liigusti
ministeeriumi koolis, kus ka päda-
jooksul muretseti juurde õpilaste
kogusse- 10 ja õpetajate kogusse
35 uut raamatut.
Õpekäike korraldati 4: 1) 2 lähe-
masse ümbrusesse 2) Musta- ja
Udu- järwele ja 3) Winni mägedesse
ja Jupri järwele.
Hoolekogu liikmeteks sel
aastal olid Küti vallavalitsuse
poolt Gustav Vakker- hoole-
kogu esimees, lastevanemate
poolt Gustav Vall- hoolekogu
kassapidaja. Et kooli ringkond
laialdane sellepärast valiti las-
tevanemate poolt teiseks hoole-
kogu liikmeks Gustav Jürmann.
Vinni mõisast eelmised - Vall
ja Vakker olid Pajusti külast
Pädagoogika nõukogusse va-
liti lastevanemate poolt Mihkel
Lauri /hoolek. pr. nr. 51; 12 okt 1924/
Hoolekogu koosolekuid oli 12
ja lastevanemate koosolekuid 2
Koolipidusid oli 1, nimelt
20 detsembril 1924 a - laste jõu-
lupuu, mille puhas sissetulek
556 mrk. läks kehvemate õpe.
toetuseks /hoolek. pr. nr. 55;
14 dets 1924 a ja pr. nr. 56. 27 dets.
1924 a/
29 weebruar pühitseti laste
omavahelise kooswiibimise ja ak-
tusega.
Kooli revideerimas käis 2 korda
Virumaa I jaoskonna koolinõunik
hr. M. Meos.
Koolisuhataja L Kärjes.
9 5
Koolitalu 9 3/4 tiinu jaotetud pooleks N. Kastni
talu.
ja M. Larensi vahel. Sel aastal tuli õpetajail
esimest korda koolikoha rent 2100 marka
tasuda, kuna enne seda kulu omavalitsus
kandis; peale selle veel liikumata varan-
duse maksu koolikoha pealt 700 marka
Kooli ruu-
Et kooli omasse majja ainult 1 klassi
komplekt mahtus (I ja II kl.), siis renditi
3, 4, 5 ja 6 kl. jaoks 2 klassi Juli Kristen-
bruni majast, kus enne merikool asus
8000 margalise üüriga.
Kooli kõr-
Kõrvalhooned on päris viletsad, kuur
val hooned.
ja laut vajavad tingimata uut katust
kuna kaev järsku uus tuleks teha,
sest vana kaev on täitsa sisse langenud.
ja vett peab alt mere rannast kaevust
toome, mis tihti lääne tuultega mere-
veest ümberpiiratud ja pruukimiseks
soolast vett annab.
Koolikatsu
Kooli katsuti koolinõuniku hr. Linsi
poolt 2 korda, sügisel ja kevadel.
Hoolekogu kandis kooli (5 ja 6 kl.) majan
duslikud kulud: maksis ruumi üüri
8000 m., kus ka 3 ja 4 kl. õpilased asusid;
maksis õp. Metstakile 10000 m. korteri
raha ja ostis 23800 m. eest õppevahen-
did ja õpperaamatuid
Õpetajad isekeskis sobisid hästi; sa-
mati oli läbisaamine omavalitsusega
väga hää.
Kooliteenijaks oli endiselt Adeline Kattus. Teenija
elab oma majas. Kooli ülalpidajalt saab
rmk. 25.- kuus, ümber aasta
Kooliaias olevate puude ja põõsaste korrashoid.
Noori puid pole juurde saadud istutada, kuna
puukoolides hävitasid pakased talved ära noored
puud ja põõsad ja sõja raskustest tingitult ei
ole võimalik olnud suuremaid töid ettevõtta.
nagu aia tara lõpetamine.
Koolikoht.
Koolikoht on koolijuhatajal poole peale antud
G. Lehtlale.
V. lhk - 57.
Õppe ja
Kasvatus ja õppetöö sai jälle normaalselt areneda
kasvatustöö
peale aastast bolševike poolt laastamist ja
hävitamist. Ületati kõik majanduslikud raskused
mis bolševikud meile jätsid. Töörõõm oli
jälle kõigil hää ja sellega ühtlasi töö tulemused
edukad.
Kooli revideerimas ei käidud.
revideerimine
Samuti ei käinud jaoskonna arst õpilasi
arstliselt järelvaatamas.
Kooli hoolekogu juhataja oli Jakob Trummar,
hoolekogu
kassapidaja Eduard Tiidema liige Johannes
Lahtvee ja koolijuhataja. Kirjatoimetaja MMeriloo
Vahekord lastevanematega ja vallavalitsusega
lastev. ja valla
oli kõige parem.
valitsusega.
Käsmu koolimajas: 1 septembril
1942 a.
Marta Meriloo
Koolijuhataja.
Kooliruumid (III ja IV kl.) endiselt
wõimatu kitsad. Pea kõik õpilased
ruumid
avaldasid verevaesuse tundemärke
Koolitalu 9 3/4 tiinu jaotatud pooleks
kooli talu.
M. Larens'i ja N. Kastni vahel. Viimane
kasutas ise seda maad, kuna M. Larens
oma maa välja rentis.
Aaspere valla nõukogu otsustas
ametlikult lugeda koolitalu kooli
omaks täielikult, vaid mitte pooli-
tatada teda õpetaja ja köstri vahel
nagu see 1908 aastast peale sündis
Kooli kõrvalehitused nagu, laut, ait
Kõrval
kaev endiselt viletsad ja vajavad
ehitused
remonti, kuid Aaspere vald, hooli-
mata kõigist rääkimistest, ei
tee sellega tegemist.
Koolinõunik hr. Meos oli kooli
Kooli kat-
katsumas 12 veebruaril 1921 aastal.
sumised
Arstline järel vaatus Dr. Mühlbaumi
poolt 1 kord
Hoolekogu koosolekuid 6. Hoole
kogul - Ed. Tietemann'il, J. Kristenb-
run'il ja M. Krämer'il on kavatsus
kooli suurendada eestulevaks õppe-
aastaks s.o. lisada 5 ja 6 klass.
Õppeaastaid 4, klassse 4, kuid 2 klassi
Õppe-
komplekti. Õppekava on läbivõetud
ja kasva-
Õpperaamatute poolest on kool varus-
tustöö.
tatud (hoolekogu poolt), kuid õppeva-
hendid oli vähe. Uusi juure muretsetud:
mõõtpael, liikuv aabits, vaterpass, papptöö
nuga, kolmnurk, mall, väike gloobus,
Eestimaa kaart, meetri mõõdustik, 10 õi-
gekirja tabelit, kinoaparaat (Haridusminis
teeriumi poolt saadetud), M. Meose tabel
-õige istumine - 4480 m. eest;
peale selle 960 marga eest õpperaamatuid
Sisemist korda peavad õpilased ise. Klas-
sivanemaks III ja IV kl. - Jakob Suksdorf,
I ja II kl. Bernhard Veintrop.
Kooli-teenijaks Maria Sorokina
Koolitee-
kes valla poolt 700 m. ja laste vane-
nija
mate poolt 300 m. kuus palka saab.
Kool asub endiselt kahes majas
J. Kristenbrun nõudis nüüd juba 10000
mid.
m. aastas maja renti.
Koolijuhataja korterisse tehti uus
ahi vana lagunenud ahju asemele.
Koolitalu, mis õpetajate vahel pooleks
Kooli talu
jagatud, oli kõik N. Kastni kasutada
kes selle eest E. Kirnmannile 1800 m.
maksis; peale selle lasus N. Kastni
kooli talu rendi - 3150 m. ringkonna-
valitsejale ära. Liikumata varanduse
maksust vabastati koolitalu Palmse
vallavalitsuse palvel. Vald on talu
peremees, kuna õpetajad rentnikud
- kasutajad.
tusena anti Ameerika kingitusena
jalanõud 7mele õpilasele ja teed ning
sooja sööki 14 õpilasele. Viru maa-
konna valitsuse poolt anti toetust
rahas 7 500 mrk ja Küti vallavalit-
suse poolt - rahas 500 mrk.
Kooli juhataks oli K. Uttendorf
ja teiseks õpetajaks E. Kruhberg.
Kooli juhataja K. Uttendorfi haiguse
ajal 7 veebruarist kuni 4 märtsini
täitis õpetaja kohuseid Martin
Pall. Õpeainete jaotus sama
mis eelmisel aastal.
Kooli revideerimas käis kooli-
nõunik M. Meos.
Kooli hoolekogu liikmeteks olid.
endised - M. Järv. Joh. Meilbaum
Toomas Vall ja Jaan Vestes
uued - Kaarel Room ja Johan
Meibaum. Hoolekogu koosolekuid
oli 8. Hoolekogu poolt korraldati
õpeaasta kestvusel 2 lastepidu.
õpilaste raamatukogu täiendamiseks
Esimene nendest 26 dets. 1921 a.
/Hoolekogu pr. W. 25, 27 nov. 1928 ja
pr. nr. 25, 29, dets 1921/ ja teine
pidu oli 21 mail 1922 aastal.
/hoolekogu pr. nr. 29, 7mai 1922 a/
Mis kogusummas andsid puhast
sissetulekut 12.896 mrk. 50 pn.
1922/1923 õpeaasta
Õpetöö algas tegelikult 2 oktoob-
ril 1922 aastal, ja lõppes 1 juunil
1923 aastal. Uute õpilaste vastu võt-
mine oli 18 septembril, järeleksa-
mid 19 septembril ja kordamised
20 septembril. Peale harilikkude
õpilasile väljakannatamatu
22 juulil 1922 a. surnud Margarete Larens'i
asemele valitud juhataja k. t. Nadeshda Kastni,
õpetajaiks Elfriede Kirnmann ja Alviine
Metstak. Õpetaja A. Metslak'i haiguse tõttu, mis
valtas 2 jaanuarist 9 maini olid asetäitja-
teks tunniandjateks registreeritud koha
lise merikooliõpetajad Hilda Tanksimäe,
Leonti Grumm ja Arnold Kömmer. Kõik
õpetajad astusid Käsmu Merimeeste Seltsi
liikmeteks ja võtsid seltsi tegevusest osa.
Koolil 6 klassi, 6 õppeastat ja 3 klas-
si komplekti. I ja II kl. juhatajaks A. Metstak
III ja IV kl. juh. E. Kernmann ja I ja II kl. juh.
N. Kestni. Tarvitusel ainesüsteem. Kava
kevadeks läbivõetud. Käsiraamatuid, sama-
ti ka õpperaamatuid juurde muretse-
tud. Õppeaasta jooksul korraldati 2 õppe-
käiku. Sisemine kord hää
Kooli tee-
Endine kooliteenija pidades 700 mar-
galist kuupalka väheseks kahe kooli-
maja korrashoidmiseks, ütles lahti
Asemele valiti Juuli Männik, kes
ka ainult jõuluni seda ametit
pidas ja jälle ära ütles. Siis vali-
ti Maria Sorokina 700 m. kuupalga-
ga kuid lastevanemad maksid omast
käest nii palju juurde, et tema palk
umbes 1000 m. kuus välja tegi.
Tema kohus on ahjud kütta, klassid püh-
kida, tolmu võtta ja iga 2 nädala tagant
klassi põrandad pesta. Sügisel akna ette
panemise raha maksab talle Palmse vald.
1923/24 õppeaesta.
Õpseaasta
Koolitöö algus 1 oktoobril ja lõpp-
6 juunil. Jõulu vaheaeg kestas 1 nädal,
23 detsembrist - 2 jaanuarini; lihavõtte pü-
had 1 nädal, 17 aprillist - 23 aprillini
22 veebruaril ei olnud koolitööd suure
tuisu pärast. Koolitöö algas ja lõppes õigel
ajal ja kestis 196 päeva (35 nädalat).
Koolikohustuslisi lapsi nimekirja jä-
rele oli 55, kes ka kõik kooli ilmusid,
neist 14 õpilast suure viivitusega sügisel,
ja kevadel lahkusid enne koolitöö
lõppu karja, mille eest hoolekogu neid 2130 m
suuruses trahvis, mida osalt politsei kaudu sisse
nõuti 11 - 20 veebruarini põevad õpilased pune-
tisi. Vaesemaid õpilasi varustatud õppe-
tarveti ja jalanõudega 3735 marga vaartu-
ses Haridusministeeriumi poolt antud
Pidud
Kooli pidusi õppeaasta kestel oli 2:
esimene hoolekogu poolt toimetatud, mille
puhas sissetulek oli 473 marka ja teine
õpilaste ja õpetajate poolt korraldatav
mille sissetulek 5022 marka
Kooli juhataja k.t.: Nadeshda Kastni
õpetajaks Elfriede Kirnmann ja usuõpetuse
tunniandjaks Thomas Eintrei. Tarvitusel
aine süsteem. Väljaspool kooli ei võta
õpetajad seltsi tegevuses osa, sest et koo-
li tööst seks aega ei jätku, sest nüüdne
koolitöö nõuab täit tööjõudu omale.
väljajagatavad maiustused õpilastele oli hoole-
kogu poolt.
V. lhk. 35 ja 51. Õppejõudude vahekord hää
jõud
Haridusminist. määruse järgi on koolijuhataja h.a. ala-
tes õppejõududele ülemuseks. Õppetöö korralikkuse eest
on vastutav koolijuhataja. Ta on hr. Haridusmin.
sõnade järgi peremees majas, kellele palju usaldatud
kuid kellelt ka palju nõutakse
Kooliteenijaks Berta Aal palgaga kr. 12. - õppe
töö jooksul. Koolitöö vaheajal on kooliteenija palga-
ta. Koolijuhataja peab siis ise umbrohte kitkuma
taimu kastma ja kõnniteid puhastama, s. o
täitma suvevaheajal kooliteenija kohustused
Õppe ja kas
Suuremat tähelepanu kui kunagi enne on hakatud juh-
vatustöö
tima õpilase kasvatusele. Ilmus noorsoo organiseeri-
mise seadus, mis määras sunduslikuks õpilasorga-
nisatsioonide tegevuse koolides. Ka koolist lahkund
noored peavad koondatud olema kooli juures asu-
vaisse Noorteühinguisse. Jaanuaris oli kõikide
algkoolijuhat. kokkukutse Tallinna koolijuhata-
jate koosolekule. Tähtsamaks aineks oli Õppe ja kas-
vatuse arendamiskava valmistamine ja selle läbi-
viimisega seosesolevad küsimused. Nim. kava,
milles käsit. leiavad kõik kooliga seosesolevad kü-
simused, valmis aprillis.
Kooli juures töötavad õpilasorganistatsioonidest
"Noored Kotkad" - 1933 aastast ja "Kodutütred" - 1934 aast.
alates. "Käsmu Noorte Ühing", kuhu kuuluvad koolist
lahkunud noored sai õppen. poolt asut käesol. õppe
Koolirumid
Kooliruumid endiselt kitsad. Üks klassiruum asub
koolimajas /van. kompl.) teine ühispoega ühises majas
Säälsamas ka õpetaja korter. Õppetarvetega varus-
1935/1936. õppeaasta.
Üldteated õppe-
Õppetöö 1-se kl.ga algas 16 septembril kl. 9 hm.
aasta kohta
teiste klassidega - 26 septembril Kool 6-e klassi-
line, töötab 2-e. komplektiga Vanema kompl. saa-
tus seisis enne õppetöö algust kaalul, sest vallaval.
tahtis selle siit üle viia Võsu kooli juure. Laste-
vanemate energilisel vastuseismisel saadeti saat-
kond HS Minister N. Kannu juure, kes laste
vanemate põhjendatud nõudmised suusõnal
ja esit. palvega teatavaks tegi. Min. N. Kann
olukorda õigl. hinnates otsustas kooli tööta-
ma jätta endiselt 2-e komplektiga 6-e klassi-
lisena. Teise kompl. majand. kulud jäid ku-
ni 1.apr. lastevanemate kanda. Pääle seda
kandis kooli kulud vald, kellele Viru
Aj. Maaval. poolt kohuseks tehti kooli ku-
lutused terves ulatuses kanda võtta.
Jõuluvaheaja kestvus 21. dets. - 7 jaanuarini
kevadpühade kestvus 8 apr. - 15 aprillini Suvi
pühad langesid õppetöö suvisele vaheajale.
Üldine arv - 55. Klassikomplekte 2. Esimes komlek-
tis - 27, teises - 28 õpilast. I. klassis 3 poissi, 5 tüdrukut
kokku - 8 õpil; II klassis 5 poissi, 6 tüdrukut, kokku -
11 õpil.; III kl. 4 p. ja 4 t., kokku 8 õpilast; IV. klassi
3 poissi, 6 tüdrukut, kokku - 9 õpil.; V. klassis 8 p.,
5 tüdrukut kokku 13 õpil.; VI. klassis 3 poissi ja 3
tüdrukut, kokku 6 õpilast. Õpilaste käitumine
hää. Edasijõudnute % poisslastel 65, tütarlastel 64.
Puudustkannatajaid õpilasi - 4. Kooli hoolekogu
võimaldas neile prii õppetarvete ja õpperaama-
tute saamise
Õpilaste jõulupidu 21 detsembril Käsmu Kaubal.
1945/46 õppeaasta
Õppetöö algas Haridusministeeriumi
määruse kohaselt 1. sept. Kinnitatud kooli-
võrgu järgi jäi Käsmu töötama algkool (1-4kl).
et aga I klass puudus, töötas kool ühekomplek-
tilisena, kuhu oli ühendatud II + III + IV kl. Õpi-
lasi oli 18. II klassis 6, III kl. 5. IV kl. 7 õpil.
Majanduslikud kulud kandis Palmse valla
Täitevkomitee. Õppetöö kestis kuni 30. maini,
ühegi seisakuta õppetöö vältel. Jõuluvaheaeg
kestis 27. dets. kuni 10. jaanuarini. Kevad-
puhade vaheaeg kestis 21 märtsist - 28 märtsini
II klassis oli 4 poissi ja 2 tütarlast, III klassis
oli 4 poissi ja 1 tütarlaps. IV klassis 4 tütarl.
ja 3 poissi. Käitumine oli kõigil väga hea,
puudustkannatajaid oli 6, neile jagati Haridus-
osakonna poolt määratud toetussummad. Peod
korraldati Käskmu Rahvamajas 1. jaan. ja
Punaarmee 28. aastapäeval, ja Võsu Rahvamajas
Õlumpiaad kevadel, kuna lõpppidu korraldati
jälle Käsmu Rahvamajas. Aktused korralda-
ti oktoobripühadel ja 1. mail Käsmu Algk.
Õpetajana-juhatajana töötas Elli Kase-
maa kuni 15. oktoobrini, siis raskesti haiges-
tunult vabanes koolitööst ja asendas teda
õppeaasta lõpuni abikaasa Arno Kasemaa
Kumbki ei omanud õpetaja kutset, Elli
Kasemaa töötas eelmisel aastal tunniandja-
õpetajana Käsmu Algkoolis, Arno Kasemaa
1922/23 õppeaasta
Koolitöö algus 18 septembril, lõpp
2 juunil. Jõuluvaheaeg 23 detsembrist
2 jaanuarini - 8 päeva; lihavõtted 6 p.
29 märtsist 5 aprillini. Kool seisis õpe-
tajate haiguse pärast 3 päeva (16 - 21 aprillini)
ja Riigikogu valimiste pärast 3 päeva
17-19 juunini). Koolitoo algas ja lõppes
õigel ajal. Õppepäevi oli 199.
Kooli kohustuslisi lapsi oli nimekirja
järele 50, kes ka kõik ilmusid. Üleüldine
õpilaste arv, V ja VI kl. ka ühes arvatud,
on 81. Kaks õpilast tulid suure
viivitusega kooli, kellele hoolekogu
trahvi määras; kuid pärast nende poolt
esitatud arstitunnistust läbi vaadates,
leidis puudumise põhjuse vabandata-
va olevat. Haridusministeeriumi toetus
rahast - 3001 m. 50 p.- varustati 10 keh-
vemat õpilast õppetarvete ja raamatute
näol: ühele muretseti jalanõud.
Õpilaste kaastegevusel korraldati 2 kooli
pidu majanduslikkude kulude katteks
ja õppevahendite muretsemiseks.
Õpilaste arv I kl. - 12, II kl. - 12, III kl. - 21,
IV kl. - 15, V kl. - 8 ja VI kl. - 13. Lõpetasid
IV klassi 11 ja VI klass'i 10 õpilast
Edasi jõudmine keskmine, kuid üles-
pidamine hää, välja arvatud üks õpila
ne E. Mikkenberg, kes oma iseäraliku ise-
loomu tõttu õpetajaile, samati ka
I ja II klass asusid omas majas: III, IV, V ja VI kl.
asusid J. Kristenbruni majas, mille 8000 m.
üüri makseti Palmse valla poolt
Hoolekogu otsustamisel jagati kooli talu
3 õpetaja vahel ühetasaselt. Et A. Metstak ja E.
Kirnmann ise maad ei tahtnud kasutada,
siis rentisid nad oma osa sellest talust õp.
N. Kastni'le edasi, mille eest tal neile kum-
malegi 1800 m. maksis; peale selle on talu
rent 2100 m. ja liikumata varanduse maks
selle talu pealt 700 m., nii et N. Kastnil
selle maa eest 6400 m. maksta tuli
Kõrval ehitused vajavad kindlasti
Kõrval ehi-
remonti. Kaevu ei ole, vett tuuak-
tused.
se naabritelt.
Kooli revideeriti koolinõuniku
Kooli kat
hr. Linsi poolt üks kord.
Hoolekogu esimeheks E. Lepni,
kassahoidja J. Pajos, liikmed
valla esitaja J. Nurk, õp. N. Kastni
ja Kirja toimetaja E. Kirnmann
Hoolekogu muretses hulga raamatuid
kooli kogusse.
Õpetajad oma keskel sobivad hästi,
Läbisaamine
samuti ka läbisaamine lastevanematega
väga hää ja omavalitsus katsub ka kõigi-
ti vastu tulla, kuivõrd see temal või
Hoolekogu seab eelarve kokku.
merts Gümnaasiumi lõpetaja ja kutse
omandanud Tallinna Õpet. Seminaari
pedagoogilistel kursustel.
Et juhataja M. Larens ja A. Metstaks
ka ülalmainitud kursustel kutse oman-
damiseks olid ja 1 kuu hiljemalt
koolitööle ilmusid, olid nende asetäitjaks
sel ajal Felix Larens ja Th. Eintrei
21 juulil 1922 aastal suri juhataja
M. Larens kõhukeelme põletikku
kolmenädalalise raske haigusel. Õpi-
laste poolt, kes teda ta viimsele puh-
kusele saatsid, pandi ilus pärg
hauale.
Lastevanemate ja hoolekogu ettevõttel
suurendati kool 2-he klassi võrra, nimelt
lisati juurde V ja VI klass üheks aastaks
töö
Õp. Metstaki palga maksis Viru Maa-
konnavalitsus, kuna juurde lisatud
klasside majanduslikud kulud kand-
sid Käsmu küla lastevanemad.
Nii siis kahe klassi juurde lisamisega
jäi koolile kuus õppeaastat ja töötas
3 klassi komplektiga. Käsitusel aine-
süsteem. Igal klassikomplektil oli oma
juhataja. Õppekava kevadeks sai läbi võe-
Lastevanemad panid korjanduse teel
kokku 23800 marka ja ostsid selle raha
eest õppevahendid ja raamatuid, mil-
le poolest kool täitsa vaene oli
Kooliteenijaks endiselt Pauliine
Kooli teenija
Pärmik.
jõud. Kooli juures töötavad endiselt õpilaste
organisatsioonid "Noored Kotkad" ja "Kodutütred"
Kooliruumid endised samuti kui mööd. õppeaas-
tal. Remontidest tähtsamad maja, lauda, kaevu-
de ja katuste ja tara värvimine ja põrandate
värvimine kooli juhataja korteris, 1937 a. sügisel
koolijuhataja korteri tapeetimine ja klassi-
tapeetimine
V. lhk. 54.
Jätkatud puude ja põõsaste istutamist. Pärgi ossa
istutatud kümmekond ilupuud ja põõsast; suu-
liikide järgi: saarvahtraid, püramiidjalakaid
punalehelisi vahtraid, kastaneid, künnapuid, pär-
nu, täisõielisi viirpuid, jasmiine ja pooppuu
Puuviljaaeda isutatud III rida õunapuid (Lemeti
poolt äärmine rida) Õunapuude nimed Assa
poolt alates: esimene - Seerinka, teine - Filippa
kolmas - Suislepp ja neljas - Valge-klaar. Kõik
puud on tellitud Viljandist Kelchi puukoolist
Ilupuud olid istutamisel üsna suured; mõned olid
üle 2m. pikad; õunapuud halvemad kui
mööd. aasta kevadel Tallinna Seemnevilja
Ühisusest tellitud õunapuud
Kooli revi-
Kooli revideeris koolide inspektor /see nime-
tus neil es. aast./ hr. M. Meos. Arstlist ülevaa-
tust toimetas dr. Valtok
Kooli hoolekogu koosseis: hoolek. juhataja
Juljus Rink, abijuh. Juhan Kajaste, sekretär Ella
Vaigu, laekur Eduard Tiidema ja ametivaba liige Emma
vahekord laste
vanemate õppejõu
Vahe kord lastevanemata vahel, samuti valla oma-
dude ja valla
omav. vahel
valitsuse vahel hää, õppejõudude vahel rahuldav
Käsmu koolimajas, 1 aug. 1938 J. Kajaste
andmed. Klassiruume üks, kuna õpe-
aastade arv on kolm. 25 mail 1919
aastal oli koos kooli hoolekogu, kus
arutusel oli Vinni-Pajusti kooli eeltu-
levaks kooliaastaks 4 klassiliseks
rahvakooliks laiendamine. Selleks
lubanud Vinni mõis maksuta ehi-
tusmaterjaliks palgid. Hoolekogu
otsustas esineda valla nõukogu ees
päevega krediidi määramiseks ühe
klassiruumi ja teise õpetaja elu-
ruumi ülesehitamiseks.
Kooli hoolekogu liikmed olid:
Küti valla nõukogu poolt Mart Järv
laste vanemate poolt Tõnu Reinmann
ja Juhan Meilbaum.
Kooli juhatajaks ja ühtlasi õpeta-
jaks oli Voldemar Nelke, kes sõjaväe
teenistusest tagasijõudnud, ja kelle
elu loolised andmed on toodud eel-
1919/1920 õpeaasta
Õpetöö algas 15 septembril 1919.
ja lõppes 21 mail 1920 a. Selle aja
sees seisis koolitöö ajutiselt:
1) jõuluvaheaeg 20 detsembrist
kuni 7 jaanuarini 2). Eesti Vabarii-
gi aastapäev 24 veebruaril ja
3). lihavõttepühade vaheaeg 27
märtsist 12 aprillini. Üldine õpe-
päevade arv oli 165. Õpilaste arv
koolis oli 18 poeglast ja 19 tütar-
last. Aasta lõpuks lahkus neist
teadmata põhjustel 2 ja suri 1.
Puudunud päivi oli üldse 65!,
neist 293 päeva poeglaste peale
ja 358 p. tütarlaste peale, milledest
haiguse pärast 434 päeva, ja vae-
pühade ja pühade vaheaegade seisis
koolitöö ajutiselt 17-19 veebruarini
Kooliruumes toimetatud rahvahää-
letuse puhul, ja 5-7 maini teise
riigikogu valimiste puhul. 28 apr.
Karskuse päeva puhul 2 viimast
tundi kasutati karskustundidena
aasta jooksul oli 190.
Õpilaste arv koolis oli: 29 poeg-
last ja 31 tütarlast, neist I kl. 8 poeg-
last ja 8 tütarlast, II kl. 7 poeglast ja
8 tütarlast, III kl. 8 poeglast ja 8 tütar-
last ja IV kl. 6 poeglast ja 8 tütar-
last. Enne kooli töö lõppu lahku-
sid koolist 6 õpilast, nendest 3-le
mõisteti trahv, igale 100 mrk,
üks vabastati koolist vaesuse
pärast ja kaks kolisid kooli
ringkonnast ära. Üldse jäid
kooli ilmumata 7 õpilast, neist
oli 3-le trahv määratud: I) 370 mrk.
II 985 ja III-dale 588 mrk. Õpilaste puu-
dunud päevi oli üldse 962, neist
haiguse pärast 286 päeva, koduste
olude pärast 494 päeva, teenistuse
pärast 83, vaesuse pärast 64 päeva
ja teadmata põhjustel 35 päeva.
Vabandamatuks loeti 72 päeva
6 õpilase peale, keda trahviti kogu-
Summas 2443 mrk.
Õpeabinõusid oli: laulmises harmoo-
nium, matemaatikas mõõtude tabel,
koduloos ja maateaduses kaks kaarti,
Eestimaakaart ja väike Euroopa
kaart, ja gloobus, ajaloos Lääneme-
re maade kaart XIII aastasajast. Keva-
del muretseti juurde 6 geomeetrilis-
1916/ 1917 22 11
1917/ 1918 16 13.
12 sept. 1897 a. valiti Vinni-Pajusti kooli peale
Juhan Juri p. Pärli, Viljandi kreisi Kõo valla talu-
poeg, sündinud 22 now. 1878 a. Aastapalk 180 rub.
5 rubla tuleraha ja 15 sülda puid ahju kütteks.
1906 a. peale J. Pärli lahkumist oli õpetajaks Joh.
Lepp, kes samal ajal oli ka Vinni mõisa kirjutaja
J. Lepp on sündinud 18 märtsil 1886 a. Küti vallas.
1907 aasta 25 septembrist alates
kuni selle õpeaasta lõpuni oli õpeta-
jaks Jaan Jüripoeg Kriveler.
J. Kiriveler on sündinud 19 juunil
1875 a. Õppis Pärnu linna Koolis,
mille lõpetamise järele tegi õpetaja
Kutse, eksami sama kooli juures 1892 a.
Õpetajana varem teenis Venemaal
Jaroslavi kuberm. Poschehoni kreisis
Kamenenski algkoolis 1899 aastast
kuni 1907 aastani. J. Kriveles oli nai-
semees ja viie lapse isa.
1908 aastal valiti õpetajaks
Voldemar Karli poeg Nelke. Koha
peale asus ta sama aasta 25 sept.
V. Nelke on sündinud 22 mail
1889 a. Õppis Rakvere linna