Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
saajad. Kuid selle asemel anti iga-
ühele kes esimesena jaole juhtus. ja
"kulakud" peale selle.
Kuna külanõukogule sellest
üldse ei teatatud.
Külanõukogu töös esile tulevad
raskused on tingitud esmajoones
Külavolinike puuduses. Ja kui
Palve.
EK(b)PKk kantselei
Erich Lepmets
14.04.46 a.
sün. 24.07.19 a.
Virumaal Sõmeru v.
Saadud "18" IV 1946
K 678
Palun. Teid sms. Karotamm, Teie kui
riigis juhtiv isik, ja komunistliku,
bolsevistliku partei juht Eestis.
Palun Teie kaasabi selleks, et mind
vabastada sellisest seisukorrast millesse
olen sattunud enda rumalusega ja
igasuguste provukaaturite kihutus
töö järele.
Olen varjanud end metsas juba 17.11.44a-st
saadik mille juures ei ole mingi-
sugusest bantiitlikust tegevusest osa
võtnud, ega sõjaväele ja rahulikele
kodanikele kõigse vähematki kahju
tekitanud.
Tahaksin sellisest kõlvatust elust
vabaneda ja abiks olla Nõukogude-
Eesti ülesehitus töös mille olete
rajanud Teie koos valitsusega.
Selleks pöördun Teie poole abisaamiseks,
et Teie võimaldaksite amnestijat -
kui vaeslapsele. Siia juurde lisan
enda eluloo kirjelduse.
Sõmeru.v. Jäätma. k.
Rakvere.
Eluloo kirjeldus.
Erich Albrecht Gustavi p. Lepmets sünd 24.07.19 a.
Virumaal, Sõmeru v. Kannastiku külas käsi-
töölise pojana. Isa Gustav arreteeriti 1919 a
kodunt valge lindi meeste poolt süü, et olevat
varjanud tolle aegseid Vene sõjaväelasi, ja
toitnud neid, viidi ta Tallinna vanglasse
kus ta ka hiljem tapeti.
Siis jäi järgi ema ühes viie allaealise
lapsega, kõik oli tarvis ülesse kasvatada
Sellega oli ema seotud suurte raskustega,
sest emal käsitöölise palgast ei jätkunud
kõigile, tuli hakkata osa lastest ise endale
ülalpidamist vaatama
Suuremad pidivad lahkuma kodunt, kes
karja, kes sulaspoisiks suur talu pidajaile.
Minul tuli aga jääda veel ema juurde
1926 aastal kui olin juba kuue aastane
pidin ma siiski akkama end elatama.
Esimesena tuli mul minna karja, et sellest
end talvel elatada. Karjas käia seda
tuli mul teha suvi-suve järele, sest ema
palgast ei piisanud meile kõigile. Nii tuli
elada ja kasvada suvel karjas ja talvel
koolis. Alghariduse sain Kohala 6 kl algkoolis
kuhu läksin 1928 a ja lõppetasin 1935 a
kevadel. Et järgmisel sügisel edasi õppida
minna kusagile kõrgemasse õppeasutisse
puudusid võimalused, selleks ei jätkunud
raha kooli maksudeks, seda saivad
ainult teha rikkad. 1935 a kui kooli lõppetasin
akkasin endale teenistust otsima, et
juba karja-poisiks olin liig suur, sain
teenistuse Kohala-mõisa valitsejale
tallipoisiks. n.ö hobuste söötjaks ja
piima vedajaks. Toll ajal olid teenistus
olud väga viletsad, siis lubati mulle
sm. Karotamm.
105 96
Meie, Hageri valijad, pöörame Teie poole palvega allpool kirjelda-
tud väärnähete kontrollimiseks ja nende kõrvaldamiseks.
1945 a. loodi Hageri vallas paari, kolme mehe poolt Masin-traktor
ühisus, esimees Sikkeus ja kassahoidja Pärmas. Masinad, mootorid
ja traktorid võeti vanadelt omanikelt. Viljapeksu masinate tunninorm
määrati kuni 700 kg. tunnis. Vilja masindamise ajal selgus, et masi-
nad on vanad, ilma remondita ja ei suutnud määratud normi
vilja läbilasta. Põllupidajad palusid uuesti kontrollida ja mää-
rata tegelik läbikäik, seda aga ei tehtud, sellepärast, et siis
oleks vilja poole vähem tunnist saanud. Ka läks väga palju
tööpäivi kaduma töö aegus masina seismise ja parandamise
läbi. Möödunud talvel anti Hageri jahuveski sama ühisuse
kätte, kassahoidja jäi veski kontrolliks. Veskis hakati peksuvilja
vastu võtma, jahvatama ja müüma - rukkijahu 8 rbl. ja segavili
5 rbl. kg. Kellel ei olnud vilja töö eest anda pidid maksma
rahas rukki kg. 9 rbl. segavili 6 rbl. kg. Nii tuli põllupidajal
umbkaudu 150-200 rbl. iga viljapeksu tunni eest maksta.
See on kuulmata kuritegu sotsialistlikus vabariigis, ennast
rikastada töötava talurahva turjal, mis neil selle läbi korda-
läheb, et nemad ise end kohtadele määravad. Need mehed
on tarvis M.T.Ü. juhatusest tagandada ja neid panna oma
õige ala peale - Pärmas sepa tööle, nii kui oli määratud
1945 a. kevadel ja Sikkeus masinate remonttööle. Oleks õige
aeg, sest masinad on kõik logud, ilma ühegi remondita, ka
ei ole Hageris ühtegi seppa, kes vähemagi põllutööriista remon-
diks. Veski kontrolliks määrata täitevkomitee esimees, ehk
abi. Teha täitevkomitee esimehele ülesandeks moodustada uus
erapooletu juhatus ja M.T.Ü. asja ajamine ülevõtta täitev
Nimelt pole Toom Jürile mingisugust
karistust mõistetud ja tema asja pole sõjatri-
bunal arutanudki. Seda kontrollisin ma ise
sõjatribunalis. Tema oli eeluurimisvangistuses ja
suri 15. aug. 1945. a. Tallinnas vanglas N 1 halva
tervise tagajärjel (ta oli 2 korda maohaavadega
opereeritud). Eeluurimisel oli ta sellepärast, et
teda määrati saksa okupatsiooni ajal Jõelähtme v.
vallavanemaks. Pärast korduvaid avaldusi tema
poolt ta vabastamiseks õnnestus see tal 1943. a.
tervislikel põhjusil.
Mis puutub aga sellesse, et ta on tun-
nistatud saksa okupantide käsilaseks, siis leidub
selle kohta Harjumaa TSN Täitevkomitee Maaosakon-
nas vastupidist tõendav dokument - Jõelähtme
valla aktiivi koosoleku protokoll, milles ettepa-
nek Toom Jüri saksa okupantide käsilaseks
tunnistada tagasi lükati. Enamiku aktivistide
sõnavõtud tõendavad samuti vastupidist. Mille
alusel Harjumaa T.K. Maaosakonnale sai selgeks
vastupidine, jääb arusaamatuks, sest muid ma-
terjale asja kohta polnud Maaosakond vaevaks
võtnud koguda. Kust aga võeti see, et Toom
Jürile on mõistetud 10 aastat vangistust, on
mõistatus.
Nagu ülaltoodust nähtub, on Harjumaa TSN
Täitevkomitee Maaosakond oma otsuse teinud büro-
kraatlikult ja pealiskaudselt asjasse suhtudes, milline
teguviis pole põrmugi kohane nõukogude asutusele.
ja pealegi nii tähtsas asjas nagu seda on nõu-
kogude maareform.
Nende asjaolude kohta esitasin protesti ENSW
Põllutööministrile ja Harjumaa T.K. Maaosakonnale
8. okt. m.a. Vaatamata sellele, et on möödunud juba
4 kuud, seisab asi ikka veel kusagil. M. a. detsemb-
rikuul vastas ENSW Põllutööministeerium, et asi on
edasi saadetud Harjumaa T.K. Maaosakonnale, Maa-
osakond pole aga seni reageerinud.
Praegu majandab "Liiakse" talu minu ema
Toom Elfriede-Katariina Jaani tr., õde Toom
Helmi Jüri tr. ja vennanaine Toom Agnes (vend
Toom Edgar töötab Tallinna sadamas kraanatöölisena)
Talu on seni emalt võõrandamata. Küll aga on
1945-1946.a. võõrandatud talust 2 lehma (järgi
on veel 2) ja paar kuud tagasi võõrandati
talust kõik rukis ja nisu ja 17 kg. rukkijahu.
Sellises olukorras ähvardab talu laostumine, sest
põllud (ca 5 ha) ei saa enam küllaldaselt sõn-
nikut ja tallu ei jäänud ka seemnevilja.
Palun Teie korraldust, et otsus "Liiakse"
talu võõrandamiseks saaks tühistatud kui faktidele
mittevastav ja talu jääks edasi minu ema
Toom Elfriede-Katariina Jaani tr. majandamisele
kes talu pärast Toom Jüri surma on korra-
likult pidanud - normid täitnud ja ületanud
ja ka muud kohustused eeskujulikult täitnud,
nii et teda isegi raadios mainiti kui ees-
rindlast sillaparandustöödel vaatamata ta
wõta, ja lasewad aastade kaupa ootata aga wii-
maks tõisega altari ette astuwad. Nii sugused eba
lootuse sünnitajad on täielikud inimese õnne
rikujad.
III Luges kirjutaja mööda läinud koos oleku proto-
kolli seltsile ette mida õigeks tunnistati.
IV Luges kirjutaja eestseisuse protokolli seltsile ette
7tast Aprillist kus seltsi warandusest aru anti, nii
kuedas ta uue eestseisuse ameti wastu wõtmisel
oli. Siis pani presitent seltsile ette et kudas selts
nendega teeb mis seltsi asjadest kaduma on läinud,
selle kohta ei teinud selts midagi otsust.
V Pani presitent seltsile ette et kudas seltsi liikmed
pidude aeg saawad kas ilma wõi maksawad
täie hinna. Selle kohta otsustas selts, et kõige
wiimane plats ilma hinnata ja tõistes
platsides pool hinda
Wahe aegasid lõbustas laul ja muusika
ja sellega oli koos olek lõpetud.
Presitent: A. Sibul
Kassahoidja: K. Jürjenson
Muusika juhataja: Ed. Wõõbus
Kirjatoimetaja: K Sibul
Wara laulu ja mängu seltsi IV koos olek
Matjama kooli majas 15mal Septembril 1902 aastal
I Mängis muusika ühe marsi, siis teretas presitendi
asemel kirjatoimetaja kõiki kokku tulnud seltsi
liikmid ja wõeraid, ja soowis et saaks lauldud Jumal
Keisrit kaitse Sa, mida waemustatult mängu saatu-
sel lauldi.
II Luges kirjutaja möödaläinud 28mast Aprillist s. a.
seltsi koos oleku protokolli seltsile ette mida õigeks
tunnistati.
III Andis kassameister suwel peetud pidude ülle aru
mis järgmine on
Wõnnus peetud 24 Juunil esimene suwe pidu
sisse tulek 61 rubla 50 kopikad
wälja läinud: .. 34 .....
jäi üle puhast kasu 27 rubla 50 kopikad
Taawri mõisas tõine suwe pidu peetud
sisse tulnud ... 39 rubla 75 kopikad
wälja läinud ... 17 -"- 35 -"-
jäi üle puhast kasu, 22 rubla 40 kopikad
IV Pidas K. Sibul kõnet, kõneleja näitas omas kõnes,
missugust lõbu selts pakuda wõib, ja kudas
laul ja muusika inimeste tundmuste pääle
mõjuwad. Ja kuidas näite mängust palju opida
wõib "siin näitatakse inimesele head ja kurjad teod
ja nende tagajärjed, nõnda nagu sünniks see
inimese silma ees just loomulikult; Lõpeks soowis
kõneleja et õrnem sugu ka näitlejate tegewusest
rohkem osa wõtaks sest ilma nenteta on ka isegi
hea tegemine tuim
V Awaldas K. Sibul soowi et kas selts soowib, et saaks
mõni pidu õhtu toime pandud, mille kohta
selts oma rahul olemist awaldas
Wahe aegasid lõbustas laulu koor oma laulu
tega - sellega oli koos olek lõpetud.
Presitent: A. Sibul.
Kassahoidja: K. Jurjenson
Muusika juhataja: EdWõõbus
selts Johan Leppa ja Juhkum Andowa
healte enamusega sai Johan Lepp näitemängu
juhatajaks walitud.
Rewiteerijateks walis selts Jüri Täpsi, Juhan
Sibula ja Johan Pärna.
Järgmise koos oleku määrati 13mal Jaanuaril
1902 aastal kell 5 õhtu Matjama kooli majas
et nad nii rohkeste on koku tulnud, wahe aegadel
mängis muusika ja sellega oli koos olek lõpetud.
Presitent:
Muusika juhataja:
Kirjatoimetaja: K. Sibul
Wara laulu ja mängu seltsi I koos olek
Matjama koolimajas 13mal Januaril 1902 aastal
I Algas koos olekud presitendi asemel kirjatoimetaja K. Sibul
kõiki koku tulnud liikmid ja wõeraid terwitades ja awaldas oma
rõõmu selle üle, et nii rohkeste osa wõtjaid on tulnud, lõpeks
soowis kõneleja et saaks meie kõrge riigi isale lauldud Jumal
Keisrit kaitse sa, mis muusika saatusel waemustusega lauldi.
II Pani kassa meister seltsile ette et kas ei wõiks selts need kalendrid
mis pasaari asjadest on üle jäänud, nendele kinkida kes ennast
uuesti seltsi liikmeteks ülesse annawad, mida ka selts lubas.
III Luges kirjutaja mööda läinud koos oleku protokolli ette, mis
õigeks tunnistadi.
IV Andis kassameister Jürjenson kassast aru, mnis järgmine on
üle üldse sisse tulnud ..... 261 rubla 60 kop.
ja üle üldse wäljaläinud. 169 -"- 60 -"-
jääb järele sula raha.. 92 rubla  ...
mida rewiteerijad õigeks tunnistasiwad.
V Pani Johan Lepp seltsile ette et tema on küll
näitemangu juhatajaks walitud, aga et temal ei
ole wõemalik seda ametid wastu wõtta.
Siis otsustas selts tema asemele uut walida,
ja walimine wõeti kohe ette. Kanditaaditeks walis
selts, Aleksander Kamber ja Aleksander Aug, nentest
saiwad hääli A. Kamber 14 häält ja Aug 12 häält
sellega oli siis Kamber esimene ja Aug tõine näite
mängu juhataja,
VI Pani kirjutaja seltsile ette, et kas soowib selts et
need liikmed mis uueste seltsi liikmeks ülesse andsiwad
saawad seltsile ette loetud wõi mida selts ei soowinud.
VII Tuliwad tegewate liikmete seast ette Andres Jaakson
ja nõudis et tegewatel liikmetel olewad lubatud
seltsi puhtast kasust 50 protsenti saada, et aga seda
protokolli teada ei olnud siis jäi see asi tõiseks korraks.
VIII Pani seltsi liige Juhan Pärna seltsile ette et tarwis
oleks seltsile kraam wõi inwentaar üle waatatud saaks,
siis saaks näha kui suguses wäärtuses see warandus
praegu on. See asi jäeti eestseisuse hooleks neid järele
kaeda, sell koos olekul andsiwad 6 liiget uuesti ülesse
liikme maksu tuli sisse 225 kopikad. Järgmine koos
olek määrati 17 Weebruaril ära pidada, sellega
oli koos olek lõpetud.
President: Mlepp
Kassa hoidja: K. Jürjenson
Kirjutaja: K. Sibul
Wara laulu ja mängu seltsi eestseisesuse
koos olek Matjama kooli majas 17 Feebruaril
1902 aastal
ära määramine, tulude ja kulude üle sell aastal
I Sisse tulek, kõik üle üldised sisse tulekud.
I seltsi liikmete läbi tuleb sisse 13 rubla
II Raha potsentesid pangast, ... 14 -"- 89 kop.
III Kehe pidu sisse tulek ... 70 -"- ...
IV Ühe pidu õhtu sisse tulek 15  -"- ...
Summa 112. rubla 89 kopikad
1. Luhteruse pilt raami sees
1. Keiser Nikolai II pilt ilma raamita
1. Keisri proua Aleksandra pilt ilma raamita
Näite põranda ees riie
Näite põranda seina katte riideid 13 tüki ei ole käes,
üks tük nööri ei ole.
Ohwitseri uniform kuub ja püksid käes,
Kaks paari pagunid ja tükk hõbe linti käes
1 Kalewine naste kampson... käes
1. meeste kampson sinine käes
1. kast kassa pidaja tarwituseks käes,
Seltsi pitsar ümargune käes
Endine Wara seltsi pitsar pikergune, käes
14 Näite seina raami ... käes.
9 Mängu koori pulti 7 tüki käes.
2 Kassa raamatud käes
3 Protokolli raamatud käes
2 Kirja raamatud käes
1 inwentari raamat käes.
1. takti pulk. käes
Wagner marchs ... käes,
5 Eksenblari Miina Hermani laulu nootid, käes,
1. Eksenblar Teder mulle ja suled sulle
Dr. Lutsu kosja reis
Wanne ja õnnistus 5 tüki
1 Eksenblar Pettuse ohwrid
4. tüki Wirr Warr
5 tüki Isaisa wiisi
4 tüki Kuidas nõiaks saab
5 -"- Kalewi kannu poissid
1 -"- Poismehed ...
2 -"- Saare maa onu poeg
8 -"- Kosilane kaukaasusest
2. Suured segadused
6 -"- Maie ja Mihkli kosjad
5 -"- Kes teab mis tarwis see hää on
4. -"- Maja maantee ääres
2 Enesetapjad, need näite mängu raamatud on käes
Marssi ja laulu nootid, 43 tüki. käes
9 Hefti Kiesleri nootisid
Endised eestseisuse liikmed
Näitemängu juhat: A. Lakson
Praegused eestseisuse liikmed:
Muusika juhataja: EdWõõbus.
Kirjutaja K. Sibul
Wara laulu ja mängu seltsi III koos olek
Matjama koolimajas 28mal Aprillil 1902 aastal.
I Mängis muusika siis pidas presitent teretuse kõne
kõiki koku tulnud seltsi liikmeid ja wõeraid terwi-
tates. Ja soowis et saaks lauldud Jumal Keisrit kaitse
sa, mida rahwas waemustusel mängu saatusel laulis
II Pidas presitent kõnet, kolme asja aluspõh-
jaks wõtes, lootus, usk ja armastus, kõneleja
näitas et lootus on inimese elus see kõige
tähtsam. ja et kellel lootust ei ole see on juba
elusalt surnud, ja et meie ajaliku ja igawese
elu õnn seisab lootuse najal ja edeneb selle
abil. Ja et ka lootused kõik ka mitte täide
minna ei wõi, siis ütleb üks wana sõna selle
kohta "Et inimene wõib kõik mis ta tahab aga
ta õpiku enne tahtma mis ta wõib ja et lootuse
nurjaminek inimest ka koguni meele ära heitmisele
wõib wiia. Nõnda nagu noored mehed sagetaste
neidudega teewad, nad lubawad neid abikaasateks
Seega valitakse teisteks Revisjoni liigeteks Gavrilova ja Salme Kont
Peakoosolek paneb ette, et liikmemaks jääks 25 senti. Ette-
panek võetakse ühelhäälel vastu.
Peakoosolekul tuleb arutusele seltsis nime muutmine.
otsustatakse ikka muuta Perenaiste Selts "Kodu" Maanaiste Selts "Kodu",
mis seltsi aasta peakoosolekul 23. aprillil 1933. aastal punkt VI alusel juba
vastu võeti, ent kahjuks registreerimiseks esitati 4. mail 1933 a. täiesti uus
põhikiri lahkumineva  §-ide aruga vanast põhikirjast ilma et uut
põhikirja peakoosolekult oleks vastu võetud, sellepärast jättis
Kohtu- ja siseministeerium Seltsi uue põhikirja registreerimata
Nüüd peakoosolek võtab vastu täiesti uue maanaisteselti põhikirja
järgmise §-idega:
Maanaisteseltsi Põhikiri
§ 1. Maanaisteseltsi eesmärgiks on maarahva kodumajanduse edendamine
naiste kultuurilise ja majandusliku olukorra parandamine.
§ 2. Selle eesmärgi saavutamiseks avaldab selts järgmist tegevust:
a) selgitab maarahva kodumajanduse seisukorda, puudusi ja
tarvidusi;
b) edendab maanaise kui kodumajanduse juhataja kutsele
vastavat haridust;
c) õhutab maarahva hulgas kodude korraldamist, kaunistamist
ja tervishoiu olude parandamist;
d) arendab perekonnaelu, emade eest hoolitsemist, kodust laste-
kasvatust ja haigeravitsemist;
e) edendab rahva toitmisolude parandamist ja keetmisoskust;
f) tõstab naiste käsitöö oskust;
g) edendab koduloomapidamise ja aiatöö oskust maanaiste hulgas;
h) otsib abinõusid maanaistele majandusliku ja ühiskondliku
iseseisvuse võitmiseks;
i) paneb toime kursusi, koosolekuid, loenguid, õppereise, näitusi,
võistlusi, pidusid ja peab üleval koole, raamatukogusid,
lugemislaudu, vanadekodusid, nõuandepunkte, instruktoreid;
j) moodustab töökorralduse otstarbel oma tegevus piirkonnas
osakondi, toimkondi, noorteringe ja tööbüroosid;
ja nende liitude liikmeks, kui neil maanaisteseltsiga ühiseid
ülesandeid.
§ 3. Seltsi tegevuspiirkonnaks on Varnja küla ja ümbrus,
juhatus asub Kavastu-Varnja külas
Seltsil on oma nimega pitsat.
§ 4. Seltsil on kõik juriidilise isiku õigused. Seltsil on kõik juriidilise isiku õigused.
§ 5. Seltsil on lihtliikmed, toetajad-, eluaegsed-, ja auliikmed.
§ 6. Seltsi liht- ja eluaegseteks liikmeteks võivad olla kõik Eesti
naiskodanikud, kes saanud 18-aastaseks ja kes tunnevad
huvi maaelu arendamise vastu. Juhatuse liikmeteks võivad
olla ainult täisealised.
§ 7. Eluagseteks liikmeteks võetakse vastu sarnaseid lihtliikmeid, kes
tasuvad peakoosoleku poolt määratud eluaegse liikmemaksu
§ 8. Liht- ja eluaegseid liikmeid võtab vastu seltsi juhatus liikmeks astuda
sooviga kirjaliku avalduse peale. Esimesi liikmeid võtavad vastu
asutajad.
§ 9. Toetajateks liikmeteks võib juhatus vastu võtta igat füüsilist isikut,
kui ka ühingut. Toetajatel liikmetel ei ole seltsi peakoosolekul hääleõigust.
§ 10. Auliikmeteks valib peakoosolek juhatuse ettepanekul isikuid, kes seltsile
või maarahva kodumajanduse edendamisele ning naiste kultuurilise
ja majandusliku olukorra parandamisele tähtsat kasu on saatnud
Auliikmeks vastu võtmine sünnib peakoosolekul koosolijate 3/4 häälte-
enamusega. Auliikmed on vabad seltsi liikmemaksust.
§ 11. Seltsi liikmed võivad seltsist välja astuda sellekohase, kirjaliku
teadaandega juhatusele. Liige loetakse lahkunuks pärast seda, kui
ta on täitnud kõik maksukohustused seltsi vastu.
§ 12. Liikmeid, kes rikuvad seltsi põhikirja, või talitavad peakoosoleku
otsuste vastu, võib peakoosolek juhatuse ettepanekul välja heita.
§ 13. Liikmed maksavad seltsile iga - aastast peakoosoleku poolt kindlaks,
määratud liikmemaksu ning seltsi liikmeks astumise juures
ühekordset sisseastumise maksu 50 sendi suuruses.
§ 14. Seltsi varandused moodustavad:
a) liikme - ja sisseastumismaksudest;
b) riigi- ja omavalitsuse - ning teiste asutuste toetussummadest,
isikliktoetustest ja kinkidest;
c) seltsi varanduse ja ettevõtete sissetulekutest ja muudest
seaduslikult omandatud varandustest
§ 15. Selts vastutab oma kohustuste eest kogu oma varandusega.
§ 16. Seltsist väljaheidatud või lahkunud liikmetele mingisuguseid
maksusid tagasi ei makseta.
§ 17. Seltsi tegevust juhib liikmete peakoosolek ja viimase poolt
valitud juhatus. Seltsi tegevuse järele valvab peakoosoleku
poolt valitud revisjonikomisjon
§ 18. Peakoosolekud on korralised, mis juhatuse poolt üks kord
aastas kokku kutsutakse, ja erakorralised, mille juhatus oma
äranägemise järele, või revisjonikomisjoni, või 1/5 liikmete
nõudmisel kokku kutsub.
§ 19. Peakoosoleku kutsed saadetakse kirjalikult liikmetele kätte
vähemalt kaks nädalat enne peakoosolekut. Kutses peab olema
tähendatud peakoosoleku aeg, koht ja päevakord. Nõnda kokku-
kutsutud peakoosolek on otsustusvõimeline igasuguse liikmete
arvu juures. Seltsi tegevuse lõpetamise otsustamiseks peab
kokku tulema vahemalt pool liikmete arvust.
§ 20. Peakoosoleku otsustada on: seltsi põhikirja muutmine,
juhatuse ja revisjonikomisjoni valimine, aruannete ja eelarvete
kinnitamine, liikmemaksu määramine, seltsi tegevuse lõpetamine.
§ 21. Peakoosolekul otsustatakse asju lahtisel hääletamisel, kui 5
liiget kinnist ei nõua, ja liht häälte enamusega; kuid liikme
väljaheitmiseks ja seltsi tegevuse lõpetamiseks on tarvilik.
kaks kolmandikku kokku tulnud liikmete häältest.
§ 22. Seltsi juhatusesse valib peakoosolek üheks aastaks vähemalt
3 liiget ja 2 asemikku, kes ülesanded oma vahel jaotavad
Juhatus on seltsi esitaja ja ajab seltsi jooksvaid asju pea-
koosoleku otsuste järele. Juhatus seab kokku aasta - aruande
ja elarve ning esitab need revisjonikomisjonile ja peakoos-
olekule. Seltsi aruande-aasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.
EESTI MAANAISTSE KESKSELTS
Tallinn, Pikk t. 40, telefon 464-37. Pkt. 284
Loodetavasti on
see aeg kohapääl
vastuvõetav. Käsitöö
kursus jääks siis
umbes märtsikuuks
Palume Teie vastust
17 jaanuariks.
Parimate tervitustega
sekretär.
Varnja Maanaiste
Seltsi juhatusele
Varnja ag
Kavastu kaud.
Protokoll No 1
Varnja perenaisteseltsi "Kodu" avamiskoosolek 29. aprillil
1930 aastal kell 12 päeval Varnja 6 kl. algkooli ruumes. Koos on 33
isikut. Hiljem tuleb juurde 3 isikut.
Päevakord:
1). Koosoleku avamine ja juhataja valimine
2). Valimised.
3). Liikmemaks.
4). Mitmesugused küsimused.
5). Läbirääkimised.
Koosoleku avab pr. N. Truusa, rääkides pisut perenaiste-
seltsi tööst ja tähtsusest. Ühtlasi loeb ka ette mõningaid näpu-
näiteid kursuste korraldamiseks ja eeltöödeks "Taluperenaisest"
nr. 2., 1930.a.
Koosoleku juhatajaks valitakse ühelhäälel prl. A. Savi-
saar ja kirjatoimetajaks prl. Ly. Tõruvere.
Otsustatakse valida seltsile esinaine. Kandidaatideks
säetakse üles pr. N. Truusa, prl. Ly. Tõruvere, prl. A. Pahk, pr. R. Kont,
pr. S. Kont, prl. E. Schulzenberg, pr. J. Kont. Kuus esimest kandi-
daati keelduvad, seega valitakse ühelhäälel seltsi esinaiseks pr. J.
Otsustatakse esinaisele abi valida. Kandidaatideks
säetakse üles pr. N. Truusa, prl. E. Schulzenberg, prl. E. Paabo,
prl. Ly. Tõruvere, pr. I. Ever, prl. L. Kõiv ja prl. A. Pahk. Häälte
lugijaiks määratakse ühelhäälel prl. A. Pahk ja pr. J. Kont. Hää-
letusele läheb pr. N. Truusa, kes 24. hääle-enamusega abiesinaiseks
vastu võetakse. Teisi kandidaate hääletusele ei panta.
Kirjatoimetaja kandidaatideks säetakse üles prl. Ly. Tõruvere,
pr. Evre, prl. Savisaar, prl. Schulzenberg, prl. Paabo, prl. Kõiv ja pr.
A. Martinson. Prl. Savisaar keeldub. Kirjatoimetajaks valitakse
25. hääle-enamusega prl. Ly. Tõruvere. Teisi kandidaate hääletusele
ei panta.
Kassapidajaks säetakse üles pr. Ever, pr. Roos, prl. Schulzenberg
Varnja
Vabatahtlik Tuletõrje
Nr. 14.
ÜHING
Tartu maak nnas
"7." veeb. 1938.
No 4.
Varnja Perenaiste Selts "Kodu" juhatusele.
Käesolevaga teatan, et Kavastu v. V. T. Ü. Varnja Kogu
juhatus otsustas Teile saali lubada 6 märtsil 1938 a.
peo korraldamiseks, järgmistel tingimistel:
ühes näitelava tarvitamisega 8 kr. tasu eest, kuna ilma
näitelava tarvitamiseta 5 kr. tasu. Kütte ja valgustus
on majahoidja poolt. Peo korraldaja maksab igalt
eeskavale müüdud pääsmelt 5 senti riidehoiu raha
riide hoidjale. Varnja kogu juhatuse liigetele ja 7-me
näitlejale vaba sissepääs pidudel.
Need tingimised on maksvad iga kordseks saali
kasutamiseks.
Sekretär.
No: 30
Tallinnas, 9.I.40.
Varnja Maanaiste Seltsi juhatusele.
Käesolevaga teatame, et Teil poolt soovitud
toiduvalmistamise kursus on ette nähtud
23. jaan. - 3 veebruarini, prl. Salme Koort`i
juhatusel. Kursuste järjekorras tekkisid
mõningad muudatused, nii avanes võimalus
teie kursuse rahuldamiseks ülalnim. ajal
No 16. 67
Varnja Perenaiste Seltsi "Kodu" juhatusele
Palun mind juhatusest vabastada.
Mu teened ei ole ju kunagi kuigi suured
olnud seltsi hääks. Nüüd kus ma veel
rohkem olen väsinud kõigest sellest raskest
möödunud talwest, tunnen, et veel vähem
jatkub tahet ja vaba aega seltsi jaoks.
Seda soowib ka üksite mu abikaas,
kes kuigi terwe veel ennast ei tunne.
ja noorem minu eest neid kohustusi
kandma.
Palju jõudu ühiseks tööks!
L. Liiw.
Varnjas - Puiandil
30. III. 38.
Warnja Perenaiste Selts "Kodu" tegewusaruanne
25. maist 1939. a. - 2. juunini 1940.a.
Perenaiste Selts "Kodu" tegewusaasta algul 25. mail 1939. a. oli liikmeid arwult 44. Aasta
jooksul astus juurde 11 liiget. Tegewusaasta lõpuks s.o. 2. juuniks 1940.a. oli liikmeid arwult 55.
Selts on pidanud tegewusaasta kestel pääkoosolekuid 1, erakorralisi pääkoosolekuid 1.
Erakorralise pääkoosoleku pidamine oli tingitud 2 juhatuse liikme juhatusest lahkumise tõttu, kus
waliti ajutiseks 2 juhatuse liiget kuni pääkoosolekuni. Juhatuse koosolekuid on peetud 14. Sissetulnud
kirju on arwult 14, wäljaläinud kirju arwult 11.
Pääle selle selts on pidanud teeõhtuid. Tee-õhtu peetud 1. juulil pr. Kübarsep'a ruumes,
Kargajal. Korraldatud weel tantsu-õhtu w. kogu ruumes 25 juulil 1939.a. Peetud awalik maski-õhtu
29 oktoobril 1939. Antud parematele maskidele auhinnad. Kehwemate kooliõpilaste abistamiseks
internaadis peetud Wana-aastal tee-õhtu.
Peetud keedukursus 23. jaanuarist - 3. weebruarini s.a. Keedukursuse lõpuks korraldatud
pidu 4 weebruaril s.a. Pühitsetud seltsi 10dat aastapäewa waimuliku kõne ja teelauaga 5. mail s.a.
Selts on abistanud kehwi kooliõpilasi jõulukinkide näol.
Aasta jooksul on ostetud juurde lauariistu 14. krooni wäärtuses. Saanud kingitusena
laua nõusid 2 seltsi liikmelt pr. Ida Lüüdelt ja pr. Lonny Liiwalt. Kingitus oleks järgmine:
1. email liud, 1. aluminium munalõikaja, postselan leiwa alus, 2. salati kaussi.
Seltsile käib ka seltsi poolt tellitud ajakiri "Taluperenaine" mis on seltsi liikmetele
lahkeks kasutamiseks.
Kirjatoimetaja: Anita Rätsepp
mis toimub homme koolimajas veel karskussisu-
lise koosoleku vanematele, mis kannaks ka
ühtlasi kasvatuslikke põhimõtteid ja küsimusi. See
toimuks pühapäeval 6 veebr. Kell 2 pl. koolimajas.
Ma palun, et Teie oma liikmeile selle teatavaks
teeks ja aitaks kaasa, et naised kui kodu kolde
valvajad võiksid kõik teha, et valitseks meie
kodudes puhas, terve ja kasvatuslik õhkkond, mida
ei suuda rüvetada alkoholi võim.
Varnjas, 1. veebr. 1938.a.
Nr. 13.
4 veebruaril 1938a Põldmaal.
Teadaanne!
Sellega teatan mina kirjalikult, nagu te nõuate,
et ma lahkun "Varnja perenaiste selts Kodust" ja palun
mind seltsi nimekirjast maha kustutada. Lahkumis põhjusena
võin Teile teatata järgmist. Mitte korektne suhutumine oma
liikmetega, juhatuse vägikaika vedamine omavahel ja muud
väärnähted mille tõttu selts on sattunud ümbruskonna viha alla
ja et seltsi vahekord rahvaga igapäev aina alveneb selleks lahkun
ma seltsist, et mitte teiste pärast kannatada.
Uut teadet ärge enam oodake.
Austusega: Juuli Kont.
Nr. 12
Varnja Perenaiste Selts "Kodu"
juhatusele
Käesolev nädal on kuulutatud karskusnädalaks.
Sel nädalal peetakse kõikjal karskussisulisi koos-
olekuid ja võetakse ette rünnakuid alkoholi ähvarda-
va rinde vastu. Kõik naisorganisatsioonid ja juh-
tivad keskused on ühiselt välja astunud alkoholi
hukutava mõju vastu, sest kui tahame oma kodu
laastamise ja hävituse eest hoida, siis peame valvel
olema ja midagi ette võtma vaenlase tõrjeks.
Kas ka Varnja Perenaiste Selts tahab olla võitleja
nende tuhandete ridades, kes tunnevad, et nad
on kohustatud midagi tegema. Karskusnäda-
lal korraldan ma peale noorte karskuspäeva,
§ 23. Revisjonikomisjoni valitakse peakoosoleku poolt üheks aastaks kolm
liiget ja üks asemik. Revisjonikomisjon tuleb kokku igal aastal
vähemalt üks kord et revideerida seltsi aasta - aruannet. Revisjoni-
komisjoni koosoleku otsused esitatakse peakoosolekule
§ 24. Peakoosoleku, juhatuse ja revisjonikomisjoni koosolekute käik, ja
tehtud otsused kantakse protokolliraamatusse. Juhatuse ja
revisjonikomisjoni koosoleku protokollile kirjutavad alla koos-
olijad, peakoosoleku protokollile - koosoleku juhataja ja proto-
kolli kirjutaja ning peakoosoleku poolt valitud kaks protokolli kinni-
tajat.
§ 25. Seltsi tegevus lõpetatakse, kui liikmete arv all 5 langeb, või ka
peakoosoleku vastava otsuse järele. Seltsi tegevuse lõpetamise korral
valib peakoosolek vähemalt kolmeliikmelise likvideerimise komis-
joni ja määrab likvideerimise korra või paneb likvideerimise
ülesanded juhatusele. Likvideerimise komisjon realiseerib seltsi
varanduse ja võtab abinõud tarvitusele seltsi võlgade täielikuks
tasumiseks. Kui likvideerimisel selgub ülejääk, siis otsustab,
viimane peakoosolek, milliste üldkasulikkude ülesannete
täitmiseks antakse ülejäänud varandus.
Peakoosolek otsustab kustutada seitsme liikme sisse-
astumise maksu summas kr. 3.50. Ühlasi otsutatakse liikme-
telt, kes mõni aasta Seltsist eemale jäänud, vanu liikmemaksu
mitte järgi nõuda.
Läbirääkimise all enam sõna ei võeta.
Protokolli kinnitajateks valitakse pr. Adin, pr. Suuts ja
pr. Gavrilova. Seega lõpeb koosolek kell 7 õhtul.
Koosoleku juhataja:
Kirjatoimetaja:
Protokolli kinnitajad:
S. Adin
A. Govrilov.
Notariaal registri N 1249.
Tuhande üheksasaja kahekümne kaheksandal aastal
juuni kuu üheksateistkümnenal päewal
on selle ostukontrahti minule, Paide Notariusele
Johannes Wihalemale minu kontoris, Paides Pärnu uulitsal No 24
all asuwas majas, kinnitamiseks awaldanud ja oma käega alla kirju-
tanud seaduslikult õiguse- ja teowõimulised aktide tegemiseks
ja minule isiklikult tuntud Eesti kodanikud: 1)
Vilhelm Immanueli poeg Hahl, kes talitab
iseenese eest isiklikult ja üldise volikirja
põhjal, mis minule algkirjas ettenäida-
tud, antud temale edasivolitamise õigu-
sega Dorothea Immanueli tütre Knüpf-
fer'i, sündinud Hahl'i poolt tema me-
he Gunnar Knüpfferi, kui abikaasaliku
nõuandja kaastegevusel, ja Klaus Immanu-
eli poja Hahl'ilt (volikirja andjad - Eesti
kodanikud), milline volikiri on kinnitatud.
Tallinna" notariuse Oskar Hofmanni poolt
17 veebruaril 1925 a. reg. N 949 all; 2) Gustav
Otto poeg Laas, - kes elavad: Vilhelm Hahl
Järvamaal, Veinjärve vallas, Laas - Paides,
Jõe tänaval N 5.- Notarius J.Vihalem (Pitser)
Nimetatud kinniswara peal lasub Imanuel Nikolai poja
Hahli ja tema laste Johannes Eduardi, Dorotea Kristine-
Elisabeti, Wilhelm-Jürgeni ja Klaus (Nikolai) Hahl'ide kasuks
kinnistatud wõlg 5846/wiistuhat kaheksasada nelikümmend
kuus / rubla, aga see wõlg on maksetud; kinnistusjaoksma
raamatutest on see wõlg aga maha kustutamata; ostja on
sellega nõus, et see 5846 rubla suuruses weel nimetatud
raamatute järele selle kinnisiwara peale seisma jääb,
kuni ta maha laseb kustutada müüjate kulul selle wõla.
Wolitusel ja iseenese eest isiklikult 10. Hall. G. Laas.
Notariaal registri No 2500.-
detsembri kuu kolmandal päewal,
on selle peakirja minule, Paide Notariusele,
Johannes Wihalemale minu kontoris, Poides Pärnu uulitsal No 24
ja minule isiklikult tuntud Eesti kodanikud: 1/Wil-
helm Immanueli poeg Hahl, elukoht Järwamaal,
Weinjärwe wallas, kes toimib iseenese eest isiklikult
ja minule alguskirjas esitatud üldise wolikirja põhjal,
mille temale on annud Eesti kodanikud: Dorothea Im-
manueli tütar Knüpffer sündinud Hahl, ühes oma mehe
Gunnar Knüpfferi, kui abikaasaliku nõuandjaga, - ja
Klaus Immanueli poeg Hahl, ning kinnitanud Tallinna
notarius Oskar Hofmann 17 weebruaril 1925 a. registri
No 949 all; 2) Gustaw Otto poeg Laas, - elukoht Paides,
Jõe tänawal No 5. - Tempelmarke 35 sendi eest kustutatud.
Natarius J. Wihalem. (Pitser).-
Ärakiri ärakirjast.
Hoiu-korra toimetus Nr. 95-1926 a.
Kohtu otsus.
1926 aastal, oktoobri kuu 14 päewal, Paide jaoskonna Rahukohtunik
awalikul kohtuistungil kuulas surnud Peeter Iwani (Juhani) pg. Mironow´i
pärijate kinnitamise asja. Rahukohtunik, käesolewas asjas awaldatud
palweid ja esitatud tõendusi läbi waadates, leidis: 1) et surnud Peeter Miro-
nowi pärijate kinnitamise toimetus on Rahukohtus Karl Mironow´i palwel
algatud, 2) et pärandaja Peeter Mironow, nagu käesolewas asjas esitatud
tunnistusest näha, mis Paide kog. preestrilt 11. II 1925 wälja antud, on
surnud 25 märtsil 1879 aastal, 3) et Rahukohtuniku poolt on surnud
Peeter Mironow´i pärijad, wõlauskujad j.n.e. kuulutuse läbi Tsiwiil-
kohtupidamise sead. §§ 2062 ja 2072 ettenähtud korras üles kutsutud oma
õigusi, waielusi ja nõudmisi järeljäänud päranduse suhtes kuue kuu jooksul,
kuulutuse "Riigi Teatajas" awaldamise päewast arwatas, Rahukohtunikule
ülesandma, hoiatusega, et wastasel korral kõik õigused, waielused ja nõudmised,
mis ülesandmata jäänud, makswuse kaotawad ja kustunuks loetakse,-
4) et sellekohane kuulutus on ilmunud "Riigi Teatajas" Nr.145/146-1925 a.,
mispärast ettenähtud kuuekuuline tähtaeg õiguste, waieluste ja nõudmiste
ülesandmiseks möödunuks tuleb lugeda, 5) et testamenti, mis pärandaja
poolt tehtud oleks, seniajani ilmsiks ei ole tulnud, ega Rahukohtunikule
esitatud, 6) et seniajani on pärimise õigustes kinnitamise palwega käesole-
was asjas esinenud Karl Mironow, 7) et käesolewas asjas ettepandud
tõenduste järele on tema kadunu poeg, 8) et sellepärast Balti Erasead.
§§ 1703, 1705, järele tuleb teda kadunu pärijaks kinnitada, 9/ et käesolewas
asjas on palutud üleskutse toimetust lõppenuks, ning senini ülesandmata
õigusi ja nõudmisi kustunuks tunnistada, 10) et pärija poolt Rahukoh-
tunikule 12 aug. 1925 a. sisseantud sellekohase teadaande järele surnud
Peeter Mironow´i pärandus seisab koos Wahastu wallas "Rukkimäe"
talust ja inwentaarist, 11) et Wene postl. sead. §§ 202 ja 203 põhjal
tähendatud päranduse pealt pärandusemaksu riigi heaks nõnda ei tule,
12) et Tsiw. Kohtup. sead. § 849I  põhjal tuleb nõuda käesolewas asjas
riigi heaks kohtulõiwu 290 marka, arwates 1/2 % päranduse koguwäärtu-
sest, nimelt 58.000 marga pealt. - Kõigil neil põhjustel Rahukohtunik,
käsitades Tsiwiilkohtupidamise sead. §§ 2019, 2020, 2022 ja 2066, otsustas:
Avaldaja ja kaasavaldajad kinnitavad nende all
antud seletust ja muud juurde ei lisa. -
Osakond lahkus istungi saalist asja otsustama. Pärast nõupidamist eesistuja kuulutas ava-
likult otsuse, edasikaebtuse korda ja tähtaega ära seletades.
Kinnistusakt Nr. 568
Karjati hüp. ringk.
OTSUS.
1930 a. veebruari kuu 7 päeval Petseri ja Narvataguste maade Kin-
nistuskomisjoni Narva osakond järgmises koosseisus:
Liikmed: k/l S. Klensky ja V. Raudsepp.
ja abisekretäri T. Murka juuresolekul vaatas läbi avalikul isungil Narvas, Kinnistus-
komisjoni Narva osak. ruumides avaldaja Daria Feodori tr. Grinevi
poolt ülesantud Virumaal Skarjatina vallas Vtroja
külas asuva "Pustoš N 32" nimelise kinnisvara kinnistusasja
11 oktoobril 1927a. Kinnistuskomisjonile antud avalduses
palusid Daria Feodori tr. Grinev ühes lastega Ivan,
Vassili, Jegor, Peeter ja Antonina Grinevitega nende
nimele kinnistada Virumaal, Skarjatina vallas, Vtroja
külas asuv "Pustoš N 32" talu, mille suurus on
8,75, ja õuemaatükk, mille suurus on 0,28 ha.
Avaldaja, kaasavaldajad ja ümbruselanikud on
kinnistuse seaduses ettenähtud korras ülekuulatud.
Avaldaja, Jegor Dmitri pg. Grinjev, seletas, et temal
on maakorralduse korras väljaeraldatud talu
"Pustoš N 32". Selle maatüki omanikud on ema
Darja Feodori tr. Grinjov ja lapsed Peeter, Vassili ja
Jegor Grinevid, Ivan Saveljev ja Antonina Grinev.
Ivan Saveljev elab Venemaal 15 aastat ja ei ole
kunagi Eesti alam olnud. Peeter ja Vassili Grine-
vid elavad ka Venemaal. Nad läksid ära
Eestist umbes 1923 aastal. Avaldaja palus
Järwa maakonnas Wahastu wallas 25 märtsil 1879 a. surnud Peeter Iw
(Juhani) pg. Mironowi ainukeseks pärijaks kinnitada kadunu poeg
Karl Mironow'i temalt sisse wõttes kohtu lõiwu kakssada ühe
kümmend (290) marka. Kõik ülesandmata kreposteerimata õigu
ja nõudmised päranduse wastu kustunuks tunnistada. - Rahuko
A. Alekõrs (allkiri). Algupäraline on tarwilise allkirjaga. Algu
lisega õige: Sekretäär: Th. Jürgenson (allkiri).
Käesolew seaduse jõusse astunud kohtu otsuse ärakiri on Pa
jaoskonna Rahukohtust Karl Peetri pg. Mironowile wäljaantu
Kohtulõiw 290 marka, kantselei lõiw 75 mrk ja tempel
30 mrk tasutud.- Paides "3" detsembril 1926 a. Nr 95. Rahuk
tunik A. Alekõrs. Sekretäär Th. Jürgenson. (allkirjad)
(pitser).-
EESTI PANK
Kviitung
Paide
Kassa sissetul. registri järjekorra No 10865
osakond
"9" dets. 1926a.
Mk. 50 - p. -
Vastu võetud:
Kelle käest Paide Not. J. Vihalem
Mis maksu ehk mis eest: Karl Mironov´ile akti lõivu
"Rukkimäe" talu ümberkirjutamiseks. v/k
Mk. Viiskümmend -
Kassapidaja:
Raamatupidaja:
E.V.
Põllutööministeerium,
17 aprillil 1928 a.
N 734.
Tallinnas. Vismari t. N 7.
Telefon Nr. 2-93
Rakwere-Paide Rahukogu
kinnistusjaoskonna ülemale
Asutawa kogu poolt 10 oktoobril 1919 a.
wastu wõetud Maaseaduse §§ 1. ja 28 Wabariigi
Walitsuse 28 jaanuaril 1920 a. wastuwõetud Maa-
reformi teostamise määruste § 1 ja Riigikogu poolt 26 mail
1925a. wastuwõetud Maaseaduse täiendamise ja muutmise
seaduse § 1. põhjal palun ümberkinnistada Eesti Wabariigi
nimele Wiru-Nigula kihelkonnas Kalwi (Pöddes) kinn.
N 106 mõisa järele olewat riigistatud talu maakohta "Lokota
N 28" kinnistu Nr. 30/2 suur 56 d. 1088 r.s mille omanikuks
Italia kodanik krahv. Olga Gustawi t. die Brazza Savorgnan
sünd Schilling, ja Helene Gustavi t. Stackelberg, snd. Schilling
kelle omanduses Maaseaduse jõusse astumisel oli rüütli-
mõis "Kalwi" (Pöddes) kinn N 106 Wiru Nigula kih. ja nimelt
Olga Gustawi t. die Brazza Savorgnan, sünd. Schilling - mot-
teline pool, Elena Gustawi t. Stackelberg, sünd. Schilling -
3/10 mõttelises osas. (Ülejäänud 1/5 osas Nikolai Karli p. Stackelberg)
tehes selle talu maakoha jaoks awatud kinnistusegistri
foliumi II jao I. lahtris järgmist sissekannet: "Eesti Waba-
riik omandas selle talumaakoha Maaseaduse põhjal
(Riigi Teataja Nr. 79/80 28 okt. 1919 a.)
Peale sisse kandmist palun saata ärakiri nime-
tud mõisamaakoha kinnistus registri osast.
Põllutööministri eest J. Kitsing (allkiri)
Administratiiw- ja majanduse osa-
konna juhataja: (allkiri)
kiri). Amalie Silbergleich. (alikiri).- Kohtuesistuja Tamm (allkiri)
Alguskirja tarwiliste allkirjadega. Alguskirjaga õige.-
(P.K.) Esimees: (allkiri).- Sekretär ( allkiri).-------
1913 aastal Märtsi kuu 27 päewal Püssi Walla Kohus oli järgmiselt ko
Ettepandud ärakiri Püssi vallakohtu otsusest
ära lahutatud talumaakohtade
1929 a. kinnisturaamatusse sisse köita ja selle kin-
nisturaamaturegistrisse.
21/III
21. märtsil 1929 a.
Täiteleht.
21. märtsil 1929 a. Rakwere-Paide Rahukogu awalikul kohtuistungil,
Rakveres, järgmises koosseisus:
Eesistuja: rahukogu abiesimees Ü. Vahtrik
al. liikmed E. Thomson, E. Schwarz,
Liikmed rahukohtunik
Sekretääri as. Kulli juuresolekul läbi waadates Theodor Gustavi
p. Neerot'i nõudmise surn. Maarja Neerot'i pärandus-
tombu, Amalie Silbergleich'i ja Anette Moldow'i
vastu omandusõiguse tunnistamises talukoha "Neeruti N 14"
kinn. N 5323 peale,
otsustas:
nõudja, Theodor Neerot'i palve rahuldamiseks
kindlustada käesolev nõudmine talukoha "Neero-
ti N 14" omandusõiguse tunnistamise asjas.
1000 krooni väärtuses, keelumärkuse sissekand-
mise läbi kinnistusjaoskonna raamatute vasta-
vasse osasse Virumaal, Püssi vallas asuvast
Aa mõisast eraldatud talumaakoha "Neerut'i
N 14" kinn. N 5323 peale.
Ülaltoodud otsus allub täitmisele Tsiwiil Kohtupid. Seaduse § 590 j.t. põhjal.
2) märtsil 1929.a. Rakwere-Paide Rahukogu käskis: kõiki asutusi
ja isikuid, kellesse see puutuda wõiks, täita käesolewa otsuse täpselt, ning kohalikke wõime,
sõjawäge ja politseid anda wähemagi wiiwituseta seaduslikku kaasabi otsusetäitjale kohtupriistawile
ehk teisele ametnikule, kelle peale selle otsuse täitmine on pandud.
Käesolew täiteleht on wälja antud
Theodor Gustavi p. Neerot'ile
Rakvere-paide kinnistus-
ja kohtuotsuse täitmine käesolewa täitelehe järele on
kohtupristav Laev'a peale pandud.
25 marka tempelmaksu ja 25 marka kantseleilõiwu on tasutud.
Parandatud: "Rakvere ..... ülema"
Rahukogu Abiesimees:
talu "Pustoš N32 kinnistada ema, Darja, ja õe, Anto-
nina, Grinevite ja avaldaja ning venna Vassili Grinevi
laste nimele, väljajättes venda Ivan Saveljevit,
kes juba üle 15 a. Venemaal elab.
Kaasavaldajad Darja Feodori tr. Grinev ja Antonina
Dmitri tr. Grinev tõendasid avaldaja seletusi.
Ümbruselanikud Semjon Rusalkin ja Jefim Galov
Grinevi
seletasid, et perekonnast on koha peal ainult ema
Daria, õde Antonina, vend Jegor, kes kasutavad maad.
Teised vennad Vassili, Peeter Grinevid ja Ivan Saveljev
elavad Venemaal: Ivan Saveljev elab sääl üle 15
aastat, kuid aga Vassili ja Peeter läksid Eestist ära
5 aastat tagasi. Vassili Grinevi perekond elab Eestis
Vtroja külas.
Maakorralduse komisjoni seadusjõusse astunud
otsusest 17 oktoobrist 1925 a. on näha, et talu
"Pustoš N32" on kinnistatud Darja Feodori tr.
Grinevi ühes lastega: Jegor, Vassili, Ivan, Peeter ja Anto-
suurus on ülaltähendatud otsuse järele 0,28 ha ja
õuemaa
asub "Vtroja küla N54" maatüki piirides.
Maakorralduse Peakomisjoni poolt 16 märtsil
1927a. kinnitatud Vtroja küla plaani eksplikatsiooni
järele on talu "Pustoš N 32" pindala 8,75 ha.
Neil põhjustel ja tähelepannes, et Ivan Saveljev
on vene kodanik; et Peeter ja Vassili Grinevite
kohta ei ole osakonnal andmeid nende koda-
kondsuse kohta ja nad ei ole Eesti Vabariigi
kodakondsusest vabastatud, mis on näha Kohtu- ja
Siseministeriumi vahekirjast 16 okt. 1929a
N 568 2 jaanuarist 1930 a N 3820 all, leiab
osakond, et talu "Pustoš N32" tuleb kinnistada
Darja Feodori tr Grinevi, Jegor, Vassili, Peeter ja
osades, väljajättes Ivan Saveljevit Kinnistuskomisjoni
üldkogu poolt antud juhtnööride järele väljamaa-
laste kohta, ja käsitades ts. kp. s. §§ 339, 693, 698, 701, 711
kinnist. sead. §§ 62-78
1). Kinnistada Virumaal, Skarjatina vallas, Vtroja
külas asuv "Pustoš N32" nimeline talu, mille
suurus on kaheksa tervet ja seitsekümmend viis
sajandikku (8,75) hektarit, Darja ja selle talu järele
"Vtroja küla N54" maatüki piirides asuv õuemaa tükk,
mille suurus on kakskümmend kaheksa sajandikku
(0,28) hektarit, Darja Feodori tr. Grinevi, Jegor Dmitri
pg. Grinevi, Vassili Dmitri pg. Grinevi, Peeter Dmitri pg.
Grinevi ja Antonina Dmitri tr. Grinevi omanduseks, igale
ühele ühe / viiendikus (1/5) mõttelises osas.
2) a) Avada Karjati hüpotegi ringkonna kinnistute
registris VI köites, osa N 377, Viru maal, Skarjatina
asuvale
vallas, Vtroja külas "Pustoš N32" nimelisele kinnistule.
b). Selle registri ossa jagu 1, lahter 1, teha järgmine
sissekanne: "7 veebruaril 1930a. Maakorralduse Pea-
komisjonis 16 märtsil 1927 a. kinnitatud Vtroja küla
üldplaani eksplikatsiooni järele on selle kinnistu pindala
kaheksa tervet ja seitsekümmend viis sajandikku (8,75)
hektarit ja selle talu järele "Vtroja küla N54" maatüki
piirides asuva õuemaatüki suurus on Narva Maakorral-
duse komisjoni seadusjõusse astunud otsuse järele 17
oktoobrist 1925 a. - kakskümmend kaheksa sajandikku
(0,28) hektarit.
c). Sama registri ossa jagu 2, lahter 1, teha järgmine
sissekanne:" 7 veebruaril 1930a. kinnistuskomisjoni
Narva osakonna otsusega 7 veebruarist 1930 a. on
see kinnistu kinnistatud Darja Feodori tr. Grinevi,
Jegor Dmitri pg. Grinevi, Vassili Dmitri pg. Grinevi,
Peeter Dmitri pg. Grinevi ja Antonina Dmitri tr.
1 Aug. - 1931. a.
Määrus
Eesti Vabariigi nimel
"13" juulil 1931 a. RAKVERE I jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud Hilda Argi wolinik v.a. V. Mägi palwe
tema volitaja Hilda Arg'i tulewase
nõudmise
Eduard Kiwiberg'i
vastu 1900 kr. suuruses
summas, kindlustamise üle, käsitades Tskp. s. § 1823-1832
määras:
Hilda Arg'i tulewane nõudmine Edu-
ard Kiwiberg'i wastu 1900 kr. pärast kindlus-
tada ühe tuhande üheksasaja krooni
suuruses summas märkuse sissekand-
mise läbi Palmse mõisast eraldatud
talukoha "Tõnukeste - Uuetoa" No 12a.
kinnistu 5531 kinnisti registri wasta-
wasse osasse.
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. § 1823 j.t põhjal
14. juulil 1931a. RAKVERE I jaoskonna
rahukohtunik Eesti Vabariigi nimel käseb: kõiki asutusi ja isikuid, kellesse see võiks puutuda, täita
täpselt seda otsust, aga kohalisi võime, politseid ja kaitseväge, anda oma kaasabi kohtuotsuse täitjale
ilma viivituseta.
Otsuse täitmise panen Rakwere-Paide kinnistus jsk. ülema
jaoskonna kohtupristavi peale.
See täiteleht on välja antud nõudja wol. v.a. Viegand Mägi'le
kellelt sisse nõudmata 25 s. kantselei- ja 25 s. tempelmaksu. waesuse õiguse tõttu.
Rahukohtunik
Vorm 45.
Kinnistusjaoskonna ülema otsus ja otsusetegemise aeg, ühes
põhjuste äratähendamisega, millede pärast kinnistamise palve
tagajärjeta jäetud
Märkus otsuse
teadaandmise
üle
Kellele ja millal
teadaanne
saadetud
Ettepandud ostu-müügileping algkirjas Türi lin-
na 1931a.kinnistusraamatusse sisse köita ja kinnis-
tada. Eper Eduard Koorti nimele maa-
tükki Nr. 122 suuruses 1703 ruutmeetrit.mis
eraldatud kinnisvarast Türi linnas, kinn. Nr.1 all,
selle maatükile kinnistusregistris Türi linna jaoks
I köites uus osa Nr. 45 all avada ja viimasesse
järgmised sissekirjutused kanda: I ja 1 lahtrisse:
Kinnisvara suurus on maamöötja A.Toom'i poolt 1930a.
valmistatud plaani pöhjal 1703 ruutmeetrit;
II jao 1 lahtrisse: Omandas ostulepingu pöhjal 1.
oktoobrist 1931a. Nr. 1045 ostuhinnaga
391,69 krooni Ester-Eduard Antoni p. Koort
IV jaol 1ja 2 lahtrisse: Ostulepingu põhjal 1.
Oktoobrist 1931a. on Türi linnaomavalitsuse
kasuks esimese hüpoteegina kolmsada kuus
kümmend /360/ - krooni 4,50 prot-
sendiga aastas kinnistud. -
Sellesama registrisse 1 köite, osasse Nr.1
/Türi linnaomavalitsuse kinnisvara/ I jao 2 laht-
risse märkus kanda selle maatüki eraldamise üle.-
Parandatud: 4,. -
5. oktoobril 1931a.-
Tempelmaksu kr. 15,35.-
ÄRAKIRI.
Aktilõivu "0,50.-
Kokku kr. 15,85.-
Eesti Panga Türi agentuuri
maksetud 13. oktoobril 1931 a.
kviitung nr. 673 vastu.
/L.S./ V.Soome /allkiri/
Notar
Obligatsioon.
Mina, allakirjutanu, Eesti Vabariigi kodanik Esper-Eduard Antoni pg.
K. M.
NOTAR
V.SOOME
TÜRIL.
"15" okt. 1931 a.
No 1456.-
Rakvere-Paide kinnitusjaoskonnale.
Esitades siinjuures obligatsiooni, mis tõestatud
minu kontoris 12. oktoobril 1931 a. reg. nr. 1086 all,
palun kinnistada pantõigus Türi linnas kinnistu
nr. 45 all asuvale kinnisvarale - maatükile nr. 122,
Eesti kodaniku Ludvig Johani pg. Erk`i kasuks
ühetuhande viiesaja (1500) krooni suuruses sum-
mas ja peale selle minule postiga välja saata.
kinnistusakt ühes tunnistusega pandialuse
kinnisvara suuruse ja võlgade üle.-
Lisa: obligatsioon ühes tuu kahe ärakirjaga
ja kr. 4. - kantseleimaksuks. Läbikriipsu-
tabud: "tuu" mitte lugeda.
V. Soome
Türis, 12. oktoobril -------1931 a.
Esper-Eduard Koort /allkiri/.
1931 aasta oktoobri kuu 12. päeval. NOT. REG. Nr. 1086.-
Mina, allakirjutanu, notar VOLDEMAR SOOME, Türis, kelle kontor
Suur-Pärnu tän.24, ------ tõendan, et eelseisva obligatsiooni on minule
tõestamiseks esitanud ja oma käega allakirjutanud minule isiklikult tun-
16) Avaldaja muud seletused: Palun see talu minule
kinnistada.
E. Rosenbach
Kinnistustoimetus nr. 920.
Otsus.
1932 a. juuni kuu 16 päeval Petseri ja Narvataguste maade Kinnistuskomisjoni
Petseri 1. oskond järgmises koosseisus:
Eesistuja: os. juh. J. Maise
Liikmed: k/l E. Rosenbach, P. Bock
ja sekretäri as. H. Suur'e
juuresolekul vaatas läbi avalikul
Virumaal
istungil Petserimaal Skarjatina vallas, Perevoloki külas asuva avaldaja
Aleksander Grigori p. Jasnov´i kinnisvara kinnistusasja ja
leidis, et Narva maakorralduse komisjoni otsusega
15 veebruarist 1932 a. on Aleksander Grigori p. Jasnov´i
omandusõigus ja teised asiõigused ning kohustused
tõendatud ja sellepärast osakond
I Kinnistada Virumaal Skarjatina vallas
Perevoloki külas asuv 21,500 hektari suurune maa-
tükkidest NN 26, 26a, 26b, B, C, 26c, 26d ja 26e
koosnev "Dolgaja Brodnja" nimeline talu Aleksander
Grigori p. Jasnov'i omanduseks.
II. Avada sellele kinnistule, Karjati hüpoteegi
ringkonna kinnistute registris XI köites osa N 823
ja teha sellesse ossa järgmised sissekanded:
1) Jagu 1 lahter 1:" 16 juunil 1932 a.
a) Narva maakorralduse komisjoni otsuse järele
15 veebruarist 1932a. Suure-Perevoloki küla maa
kruntimise asjas on selle kinnistu pindalala
kakskümmend üks tervet ja viissada tuhandikku
(21, 500) hektari; b) sama otsusega on selle kinnistu
omaniku majapidamise tarbete rahuldamiseks
Riigi trükikoda (2726-30).
Ärakiri Rakwere-Paide Rahukogu otsusest 21. Weebruarist 1921 aastast
Rakwere ja Paide linnade ja Johwi alewi juures kreposti raamatuse 1921 aast
otsuse põhjal 21. Weebruarist 1921 aastast alalaliste kodanikute
Dorothea, Wilhelm ja Klaus Hahl'ide poolt omandatud iga
üks 1/3 osas.. - 12. Septembril 1921 aastal.
A 2268
1928 a
Paide Notarius
Rakwere-Paide Kinnistusjaoskonnale.
Johannes Wihalem.
6. detsembril 1928a
issetulnud Rakwere - Paide kinnistusj.
7 " detsembril 1928 a.
No 2579.
Nr. 2268
Saates siiajuures: 1) Dorothea Knüpffer'i
Klaus ja Wilhelm Hahl'ide, ning Gustaw Laas'i
wahel sõlmitud ostukontrakti, Paide linnas
kinnistu N. 39 all asuwa kinniswara üle;
2) 2 ärakirja, 3) Paide Linnawalitsuse tunnis-
tuse N 843, 4/3 krooni kantselei lõiwu,-
palun Kinnistusjaoskonda seda akti kinnis-
tada ja saata kinnistusakt minu kätte
Kinnistuslõiw ja tempelmaks on wõetud ostu-
hinna, kui kõrgema seadudliku hindamise pealt.
nõnda, et see leping täies ulatuses kinnistatud võib
saada. Ise enese eest isiklikult ja Dorothea Knüpf-
feri ja Klaus Hahli volitusel: Vilhelm Imanueli
poeg Hahl. Gustav Laas.
3) Alaline elukoht: Wtroja küla kr. nr. 32, Skarjatina v.
4) Isiku õiguste kitsendused: ei ole
5) Kinniswara asukoht: Skarjatina v., Wtroja k.
6) Kinniswara koosseis: (põld, heinamaa, mets j.n.e) Maaüksus, mis
ühes tükis ja sisaldab mitmet liiki maad, nagu
maakorralduse dokumentides näidatud on.
7) Kinniswara suurus (umbkaudne, täpne, kas on kaart): on täpselt arvesta-
tud maakorralduse tööde juures ja planeerimise üld-
kaardis ja Maakorralduse Komisjoni otsuses lõpuvormis
näidatud, mille järele talu kogupind on 8.75 ha.
Peale selle kuulub krundi juure veel õuealune maa kr. nr. 54-st.
8) Kinniswara piirid: on looduses kindlate piirimärkidega
tähistatud ja krunt võerast maast eraldatud, nagu
Wtroja küla maakorralduse üldkaardis näidatud.
9) Kinniswara nimetus (kui nimetus puudub, ehk seda muuta soowitakse, siis missugust