Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Su peale üksnes mõtlema
leidnud, tarwitati omawoli. Halastamatu laas-
tati linna metsa, sildade ehitamiseks ja plan-
kudega teede sillutamiseks. Kogu mets ähwar-
dus hääbuda, mispärast linnavalitsus 8 mail
otsustas palgata ametnik, kes linna metsa-
wahil aitaks wähemalt raiutud puude arwugi
kindlaks teha.
Uus demokraatlik linnawalitsus
16 juulil olid linnawalimised uue korra
järele. Kuid linnapea koha pärast ei jõu-
tud kokkuleppele. Eestlaste kandidaat H.
Hellat, ei leidnud wastuwõttu lätlastelt, kes tu-
rohkete
genesid suurearwulise Leedu ja Kuramaa sõja-
pagulaste peale, kellede uus walimisseadus
hääleõiguse andis ja et kohalised wenelased ka
lätlaste poole lõid, siis ei wõtnud eestlased ühtegi
pakutawat kohta linnawalitsuses wastu. Lin-
nawalitsus moodustati ilma eestlaste esitajata.
26 juulil andis ajutine linnawalitsus asja-
ajamise üle uuele, kuhu kuulusid Walgale
wõõrad neli lätlast ja üks juut, nimelt:
seljataha, kes meie teiste wäeosadega
lahingut pidas. Kutsusin kohe roodu abiks,
et waenlasele seljatagant hoopi anda.
Awasime tule kõigist tehnilistest riistadest.
Sakslased wastasid püssi ja "maximide" tu-
lega. Kawatsesime rooduga liikuda kuni
Riia kiwiteeni, saime aga käsu tagasi
tulla wanadele positsioonidele, sest, et
meie rood teistest liig kaugele ette olla
läinud. Tulime tagasi, seadsime pooled
mehed korraga, 2 tunnilise walwega, wälja.
Hommikul sai teel postil seistes, eksiwa
kuuli läbi haavata Sillenthal. - Wõt-
sime endile paremal pool tallu metsa
sisse positsioonid ja peame kõwa sidet
naabritega. Endi luurajate salka ta-
gaotsimas käies, jõudsin kuni wii-
mase mäekünkani, kus eila sakslaste-
ga lahingut pidasime, teda aga mitte
leides tulime tagasi. Eksisin pisut ära
ja ainult peale kauaaegse kolistami-
se sain omad mehed kätte. - Sain L. M.
käest kirja. Nuriseb, et mine ei pida-
wat kirjutama. Kus sa siis kirjutad,
Oh ära wõtta enam,
Teist südant waewata
Sest sina wiimsel päewal
Ei jõua wastata.
Kui sina pulma lauas
Saad rõemus õiskama
Siis mina külmas hauas
Saan rahus hingama!
3. Kurptus.
Mustad pilwed katwad taewast
Tuul see puhub haledast.
Maru möllamas on hirmsast
Kohisewas lainetes.
Hoolimata marust möllust,
Waatab noormees kalju pealt
Südames tal tormid waljud
Wõitlemas on kangel wäel.
Hirmus kahwatus ta palgel,
Wiha musta juukste alt;
Mu elu ajal iialgi
Ei lähe meelest see!
Ja rääksid aust ja sõprusest
Peab kinni pidama
Ja armastusest iialgi
Ei pia me lahkuma
Nii selle waga mantli all
Mind wötsid melita
Nüüd närtsind on ju armu lill
Ma waene õnnetu!
N:31 Kadund õitsus
Mis kasu on neist roosidest
Mis kenast õitsewad
Ja kui see tui on mööda läind
Siis jälle närtsiwad
Mis kasu on neist neidutest
Kes näost ilusad
Mis kasu nende sõprusest
Kui nemad eksiwad
v. a. o. Willem Kiwi Peetri poja
Olen sündinud 2040 mail 1895 astal wanemad olid mul
tegiwad pollu tööd Isal on talu koht kodus Isa juurdes
tegin ka põllu tööd ilma sõja ees käisin ka
Riigas Puu tööl, olen walla kooli haridusega,
1916 astal mobliseeriti mind wene sõja teenistusse
Krasnoje seloosse kaks kuud opedati seal ja Märtsii
kuus läksin sõja liinile 239le Konstantinokratski
Polku Riia alla, Sügisel augusti kuus tulin eest
liinilt ära ja 583le transporti. Seal olin sõja lõpuni
lõpuks teenisin Ises Eesti polkus Haapsalus kust meid
m sakslane vabastas. 1918 astal kewadel.
Vabadus-sojast wotsin osa akatusest lõpuni
Estiks läksime s r Tag. Pataljoni 2se kompaniisse
vahepeal käisin kapten irwe peal kui lõpuks tulin
jälle s. r. Tag. Pataljoni Õppe kompaniisse seda lõppetades
läksin 6se roodu ja seal kuni sõja lõpuni
1920 astal läksin reeserwi
Praegu elan Saaremal Kihelkonna wallas Oju
külas Kiisa talus teen Põllu tööd
Oelen naise mees ja luteruse usku
24tal Juunil 1927 astal.
W. Kiwi
jäid waid Austria sõjawangid, kes asialgu
paigutatud olid linna taha barakkidesse,
kuid pärastpoole linna toodi ja Kuperjanowi
tänawale uude poeglaste gümnaasiumi
poolwalmis majja asetati.
Täbaraks läks seisukord detsemb-
rikuul: Tööliste ja soldatite täidesaatew komitee
hakkas juhtiwat osa mängima. Linnawalitsus
nähes, et tema olemasolu enam kuigi kindel
ei ole, otsustas linnakassa 4% riigirentpaberid
20.800 rubla wäärtuses hoiule viia Tartu renteisse
missugune otsus ka uue aasta algul täideti.
Walgamaa täidesaatew komitee oli oma
otsuse linnawalitsuse kohta juba teinud ja tea-
tas sellest 3 jaanuaril 1918 a. järgmiselt: 1) Läti-
maa tööliste, soldatite ja maatameeste deputaa-
tide kogu otsuse põhjal kaotatakse ära Walga
linnawolikogu ühes linnawalitsusega. 2) Linna-
walitsuse funktsioonid lähewad üle t. ja s.
nõukogu kätte. 3) Linnawalitsusel on asja-
toimetis ühes rahasummadega üleanda
likwideerimise komisjonile, kuhu kuuluwad
külwatud et parantamata tuli taantuda ja uus seisu koht
wõtta. Meie paarikümne meheline salk akasime taantuma
kaunis sügawa oru põhjas mis kaugemal muutus oma suuna
meie siht kohani kuid mina tahtsin teistest enne kohale jõuda
ja walisin endal teise suuna mis küll häda oluga seutud
olli otse nõlwakult alla üle põllu teise lähetal olewa üksik
maja warju ollin waewalt poolede mäele jõudnud kui mind
waenlatse poolt märgati ka lumi muutus nõlwaku tõttu
paksemaks kus kuni rinnuni sisse wajusin waenlane juhtis
kuulipilduja tule minu peale mis lume kui wahutuwa moel
kirama panni kummili lamates ootasin wahe aega edasi liikumiseks
nii pea kui edasi liikusin sadasid ka kuulid mis mind lõppmata
wäsitawasse olu korda pani tegin katsed jookstes kuid muutus
weel tabaramaks waenlane esimesele kuulipildujale ka teise
tööse siis lugesin oma elu päewad otsas olema laskusin
selili lumme waatates weel wiimast korda ümbrust sinetawad
taewast siin siin on minu lõpp kui abi ei tule ehk ööd
ooteta pimetuse katte all kui enne kuul ei taba mõnda
sügawas pehmes lumes lesites wiimsid mõtteid mõlgutates
lakas ka waenlaste tuli arwasid muidugi mind kuulitest
läbipuuritud olema ega surnud keegi ei puututa tulista
tema ei ole enam kahjulik tegin katsed püsti tõusta ja
jooksta mis ka esmalt õnnestas waenlase tähelepanu olli
mujale juhitud läks tüki aega kui nende märklauks sain
tulli parantamata endiselt lumme ja jälle joosk mis
wõrdlemata sügawa lume tõttu raske olli lõppuks
meie mehed olli enne mind kohale jõudnd kus häge
tule waenlase sihis awasid olukord muutus weel täbaramaks
kahe tule wahel püsti tõusust polnud mõtted kuulid
jooksid liigmadalt mis tingimata oleks mind pea jagu
lühentand kuid siht kohale tahtsin jõuda olin kõigeks
walmis maise eluga lõppe teinund kõik mõtted läbi
mõtlend lapse põlwest Wene sõjast kogu minu elu on olnud
Ei tea mis murede sundmus
So süita ja lapselik meel
Weel puutmata wõrgude paelust
Ja ilmast mu hellake siin
Ei tunne sa õelust ei kurjust
Ei tea mis sudame piin
So elu näen pole weel hilja
Saad tunda wast seda kõik weel
Su saatus wõib kulida wiha
Arm õrnalt wõib õitseda seal
Wõiks kuldne su tulewik olla
Wõiks suuga ehti
Wõik peagi kätte
Üks õnnis ja õnnelik järg
Mull aga on elu tee tume
Ja külitud ohakaid täis
Ei sulle tee lõppu mo tummus
Ei lehka ka ükski mull õis
Ei sina mull meelest ei lähe
Sind igatseb süda ja meel
19 3/X 05
N 6. Armsamale.
Mu armas kallis neiuke
Seal kaugel kodu pinnal
Ma igatsen su järele
Ei unusta sind iial
Mu südames on kurwastus
Et sinust kaugel olen
Et sinu sini silmasid
Ei näha ma saa iial.
Su pärast kurb mu meel on
Su pärast igatsen ma nüüd
Mill saan ma kodu pinnale
Kui ükskord kodu pinnale
Saab astma minu jalg
Siis sinu juure ruttada
Ma tahan esmalt tõest
Su kaela ümber akkada
Sull armust anda suud
Ei sinust iial lahkuda
Sii enam iial tõest
Peale Haanja munamäe lahingut algas meil Ristlemine
Wõrumaa mägistel ja orputes piilurite krupil olli ise äranis
raske ja kartetaw külad asusid mägide ja kummete taga
kõige parema ette waatuse läbi wõisid waenlaste jälle langeda
taibates liiga hilja mägete taga olewad waenlast seda küll
ei juhtund waenlane olli selleks liiga arg et laskis end all
nii läheneda ja sellega langes wangi sattumise ada oht ära
kuid kuuli wõis wäga kergetste kerre saada teed ollid
porised lumi akkas lagun sulama kewatel päikese kõrgema
tõusuga mis raskust tekkitas iseäranis moonawoorile
need jäid kaunis sagedaste kaugel maha mis tuntawalt meile
raskusi tekitas toitlus suhtes endale ja hobuselte tulli
külast ankita teine kord wäe wõimuga ja wargusega
talud ollid enamaste lagetas tehtud waenlaste wäe osade
poolt ega nemadgi ei hoolind kust wõtta olli sealt wõeti
talust süia küsitetes olli arilik wastus ole noh endalgi
üts tsipake on mis tost soldanil saab olli ka talupidajad
kes oma wiimase wäha tõid mõnes talus ollime paar
päewa paigal kus pere laudad sõime kümme - 15 mehega
ilma et meilt oleks marka tasuks wõetud nii rünnates
ise enda ha hobuse eest hoolitsetes külast külla mõisast mõisa
kus sagetaste tulli waenlastega päewad läbi wõidelda mis
ikka samm sammult meil kasuks langes wahest ka mõnda
seltsimeest ohwriks andes Wõru Misso mõis Meksi mõis
Wasteliina Laura alew ligi marenburgi.
Missu mõisa lähetal Märtsi lõppul 1919. tungisime peale
waenlaste tugewad salgad asusid postmaantee ääres endises
kiwi kõrtsis mis hästi kaitses püssi ja kuulipildujatte tule
eest mägise maa tõttu olli meil ligipäs wõimetud asusime
4 Eskadroni 2se rühmaga kõrtsi wallutama umbes pool wersta
kõrtsust asusime mäele w nõlwaku taha aheliku
kust awasime tule waenlaste seisukohtade pihta
saime waenlaste poolt kuulipildujate tulega nii üle
v. a. o. Aleksei Koolmann Augusti p.
Sündinud Lehtse vallas Järvamaal 10 märtsil 1895.a
vanemad pidasid väikest talu kohta, olin
selle tõtu sunnitud ka üks aast karjas käima
üle jäänt aja saatsin kodus vanemate juures
mööda. Algkooli haridusega.
Teenisin vene sõja aeg 315-das Gluhovski polkus,
polk tegutses sel ajal 1915 Tvinski ümruses
esiteks olin ees liinil, ja võtsin isiklikult lahingkutest
osa, 15 detsembril 1915 aastal läksin õppe komandosse
ja lõpetasin selle 30 Aprillil 1916 aastal. säält saadeti
jälle ette liinile. 24 Juunil 1916 saadeti meie
diviis Austriasse Karpati mägetesse kus tegutsesin
kunni Oktoobri kuu lõpuni iga päev lahinkutest osa
võtes. siis olin sunnitud haiguse tõtu hospidali
minema. Hospitalis olin Kasaani linnas
paranedes haigusest saadeti kodu parandusele
kus olin kunni vabaduse sõja alguni
mobilistatsiooni puhul läksin teenistusesse ja
teenisin K. Roopalise Soomus rong N 3da peal
dessant komandos. de-mobilisatsiooni puhul Aprill
k. 1920a. vabanedes läksin jälle kodusse vanemate juure.
1921sel aastal teenisin 8a kuud Tallinna linna
Politsei 5das jäuskonnas, kust vanemate surma
puhul jälle kodusse sõitsin elama ja kus
praegugi elan väikese talu pidajana.
Naise mees. Lutheruse usku.
Siis neiu ära ehmatas
Ja langes põlvili
Küll näikse kaugel paadi sees
Üht rätti lehwima
Ja noormees kaldal kübara
Tall wastu kõigutab.
Kui öbe pärlid läigiwad
Seal peipsi järve weel
Ned kurwad neiu pisarad
Mis nuttis paadi sees.
Oh armastus miks oled sa
Nii tuimaks külmaks läind
Kus enne palaw igatsus
Kui teine teist ei näind
Ja saatsid mind küll kaugele
Mind omast rahwast maast
Ja jätsid pisar laugele
Sest armu kultsest aast
Ma tulen siiski tagasi
Ehk wilets on mu tee
vaatlik ja kirjutage preili
kuidas kord ja kohus.
Teate, Teie võiks mul
iga nädal ühe kaarti
saata, saksa näitlejate
pildi. Neid on vist teie
pool saadaval, aga
muidu seda meest
mulle poleks saatnud.
Esimestel päivadel, kui
kaardi sain, kantsin
teda südame pääl, nii
meeldis ta mulle.
naisewõtmise küsimus päewakorrale
tõusnud), siis sõidan mina. Lahe asi!
Andsin Taburi juurest ärakadunud
asjade raha asjus oma tunnistuse
Arule ära, kellel selle kohta juurdlus
teha on antud. Triik ja Siigor käi-
sid päewal läti taludes, tõid wõid
ühes. Meil õhtuks blinid wõiga. Kirju-
tasin õhtul kirja Sassile ja Adyle.
Meeleolu on kaunis pessimistliseks muu-
tunud, mingi apatia on tõusnud elu
ja olemasolemise wastu. Lööks käega
kõige rämpsu peale ja kaoks kusagile..
Olen märkanud, et ise püüan endale
niisuguseid sisemisi kannatusi peale suruda,
mille tagajärjeks ongi üleelataw apatia.
Terwe elu tundub nii tühjana, huwi-
ta, tähtsusetu. Kui leiaks mingitki hu-
wi temast! Kui terwe tulewik sar-
nane olema saab, siis lõpuks milleks
olla? Kui olemisel mõtet ei ole!
27.IX.19
Staapis hommikul käies, kuulsin, et
hoopis Fuks puhkusele on sõitnud.
Üht karbikest kandis ta kaelas
Üks pildike oli seal sees.
Kui noormees see piltikest nägi
Siis kahwatas ära ta palg
Ja rutuste ümber ta põõras
Ja surmale sammus ta jalg
Ja warsti ka pealegi selle
Üht surnud ka leitakse sealt
Seal Ema jõe kulmates laintes
Üks noormees kes tapnud on end
Nii õitses see nagusam neiu
Täis ilu ja armastust ta
Ta õnnetult nutma ka jäi.
N:40 Neiu troost.
Miks noormees mures seisad
Ja kaebad igawust
Kas elu lained laiad
Sull riisund seltsilast
9/10 wersta Polja küla peale
I II ja IIIes Eskadron läks rünnakule Polgu ülem Jonsoni
juhatusel meie 4 eskadroni jäi reserwi selja kaitseks meie omad
ründasid küla nagu selgus olli waenlane tõelikus rahus
mureta magates isegi posti ei olnd wäljas kes oleks alarmi
tõstnd meie mehed kasutasid juhust kraanatisi läbi
akente elamustes wisates mis suurt paanikad ja ka palju
ohwrid w nõudis oli juhus kus üts üks punawäelane
suutis meie poolt wisatud kraandi kinni püüda ja läbi
akna wälja heita kus eelmine wiskaja raskesti haawata
sai paanike peale õnneks kogu küla ja ka järgmine
küla kus wõeti wastu kaitse tarwituselle ühtlasi olli
kuulada ka lähedal olewa Soomus rongi müra mis
ikka lähenes meie ootasime iga etk et ta peaks kas
rööpast wälja jooksma ehk õhku lendama kuid kumpakid
ei juhtund Rong lähenes juba akasid kuulipildujad tärisema
Rong jäi peatuma meie ja eelpool 3 eskadroni wahele
punane pani kogu oma relwad püssist kuni kahuriteni
tööse Irmsam tseen Ratsa polgul wabatus sõjas Rong tulistas
kahes külas olewad waenlased tulistasid Meie 3 Eskadroni
olli kahe tule wahel meie 4tad Eskadroni lõikas läbi
waenlase Soomus rong ka meie abi oleks naeru wäärt wäike
olnud Meie ei and elu märki mis õige olli asjata ohwrid
mis oleks oma tähel panuga äratand Meie omad olli mõttetu
wastu laska keegi otsis kaitsed kus sai kraawi lumme
ja nii edasi Ühel meie mehel õnnestos waenlase polgu
raha kassad tühentada püss õlal pa raha pakkid
kumpi kaenla all algas põgenemist waene Pihlakas langes
kuulist tabatuna kummiti lumme rahapakkisid enda
alla mattes tuli uued rahad mis kattusid punase werega
õnnetu soomuse ohwer olgu kerge sulle wõeras mulla
pind ei tea millest see tuli et Soomus Rong lakkas
järgu tegewuse ja sõitis ära Oudowa sihis peale
selle akka ka üksikuid meie mehi kurnatud kehwadd
Wiis wersta käidud, juba tulewad punaste poolt
kuulid üle peade, antakse käsk aheliku, pikamisi
astuwad mehed üksteise kõrwale aheliku, keegi ei näe
enam kuulise kartwat, kui juba kommunistid oma
kuulipildujatega õige lähedale tulewad ja juba meie
ridadesse märki hakkasiwad tabama, kaswas meiste
tuju, tõmbasiwad püssid, automaadid tugewamast
kätte ja säädisewad siht rauad tabawamast ülesse.
Mõne minutilise kõrwu lukustawa pragina peale
jooksime hurra komunistide peale, warsi oliwad
punased taganemas; hääwitawalt jooksime neile
järele, jooksu peal tahtis weel üks kommunist kuuli-
pildujat ümber pöörata ja meie peale lasta, aga
ümber pööramise peal tabas teda meie osaw automaadi
tuli, mees kukus oma tööriista kõrwale jäädawalt maha
Punased taganedes jätsiwad kõik omad surnud ja
haawatud maha, isegi selja kottid, ja kuulepildujad jätsiwad
lahingu wäljale meie kätte. Meie saime omad seisu
kohad kätte, ja hakasime soomust järele waatama.
Tormi jooksuga lõime punased tagasi, ja saime mis meie tahtsime
all ning neid olla saadetud vaatama, et kes me
oleme, kas ehk pole tegemist punaste osadega.
Ka teadsid nad rääkida, et neid olla mittu
polku. Saatsin mehed edasi patül I/8. käsutusse.
Nüüd saabus kohale üks rühm loodearmeelasi,
saadetuna patül I/8. poolt,
keda asetasin 2. roodust vasakule tiivajulgesta-
mise ülesandega. Kuna saabus ka käsk aja-
viitmatult punaste positsiooni rünnakuks, siis
astusin kontakti 3. roodu ülemaga ltn. Kuusk-
manniga, kes omakord pidi ühenduse looma
paremale, et lööks tuleks üheaegne ja
jõuline. 3. roodu juures nägin ka rk. roodu
ülemat kpt. Keerbergi. Mis ülesanne temal
oli, seda ma ei tea.
Rünnak algas üheaegselt kogu rindel. Ahelik
tõusis lihtsalt üles ja algas liikumist metsa
poole parajal sammul. Alul oli vaenlase
poolel kõik vait, jõudes aga metsale
lähemale avati aheliku pihta maruline
rk ja püssi tuli, milline ootamatus ja ägedus
esimesel momendil 8. polgu osad maha visku-
ma sundis. Üheks põhjuseks võis olla, et 8. polk
oli hiljuti saanud suurel määral täiendust
Pärnu tagavara pataljonist ning seetõttu paljud
lahingukogenematud. See peatus oli vaid
siiski hetkeline ning ergutatuna juhtide ja
vana lahingukogenute meeste poolt tormasid
Jõe pealt ära põletanud; Meie kinnitasime
oma keha nii kaua kui küla elanikud
silda parandasiwad. Paari tunni puhkuse
järele, oli sild walmis, ja meie wõisime
edasi marssida, ainult partisaanide raske
pattarei jähi teine poole jõge, tema kand-
miseks oli sild liiga nõrk. Ühe tunni
käimise järele jõudsime ühte wehikesse
külasse sealt edasi paar wersta, saime
juba 2 punaste 6 tollilist suurt tükki
kätte mida nemad pea aegu meie kätte
wahelt puruks lasksid. Sellega oli
meie laewadel juba kaks kardetawad waenlast
kadunud. Nendega tema laskis mere
peale. Sealt edasi paistis üks küla, kus
walge lipp oli ülesse tõmmatud, et meie
wäed "Ingerlased." juba sees on. Paar surnud
hobuse keha antsiwad tunnistust et
punased on siit läbi läinud taganedes
sija külasse kuuldus juba suurtüki mürin
9) 31 märtsil asusime jala peale tungile, mis kooskõlas sündis
2se rügemendi peale tungimisega lõunapool raudteed Wastseliina
mõisa ümbruses ja 7da rügemendi osad lõiwad punased lõpu-
likult Orawalt, Kõrgemõisast, Kliimast, Madist ja Luiska küladest
välja. 1 ja 2 aprillil vaikus terwel väerindel, ainult tihe luurajate
tegewus. 2 aprillil saime täienduseks 300 mehe ümber Tartu taga-
wara pataljonist, mis ära jaotadi kompaniidele, kus koosseisud õige
kokku olivad kuiwanud oli enne saadetist 142 sõdurit, nüüd on
442 sõdurit, värsket, uut jõudu rügemendis - suuremalt poolt
uued Tartu ja Võrumaakondande mehed, kuna ennemalt oliwad Järwa-
maa mehed koosseisus. 3 aprillil 1919a. asusime uuesti pealetun-
gimisele uute jõududega ja rügement jõudis lahinguid lüües kuni
Wäike Räptsovi külani, läbi Suur ja väike Kolodovitschi ja Belo-
hvostoi-Võmorkowa külade. Haavata sai lpn. Padernik, surma
2 sõdurit, 6 haavata. Samal päeval langeb Petseri alev 2se rügemendi
kätte teistkorda. Meie vägede eesmärgiks oli wabastada Eesti ja end. Pihkwa
kubermangus asuwad setukesed ja nende maa tema etnografilistes piirides, peale
selle saiwad ikka weel strategiliselt ja taktiliselt positsioonid sissevõetud.
Praegust oli käsk operatiiwne, et ikka edasi tungida Pihkwa sihis, kuni
Irboska jooneni välja, 7dal rügemendil oli pealetungi ribaks Petseri Pihkwa
raudteest põhja poole kuni Peipsi järweni, praegusel juhusel küladest:
Suur Rabtsowi, Sopegina, Kolosowka, Suur ja Väike Korellist, Sesnikist ja
Gorodistschest läbitungida, et välja jõuda jooneni Pihkwa järw Irbos-
ka jaam - Wana Irboska. Kuid punastel oli Petseri ja Peipsi ümbrus-
konda koondatud tugewad wäeosad, wanad wahetati uute jõududega
välja ja tungiti peale, iseäranis raudtee piirkonnas ja lõunapool Petserit.
Ägedad lahingud kestsiwad nüüd igapäew. Rehkendati jõudude vahe-
kordadega, meie 100 korda väiksemad jõud, kui punastel, meil alati
ühed ja needsamad polgud, samuti mehed rindel, punastel tihke
wäljavahetus väerindel, nendel parem warustus, kui meil. Kuid
siiski hää tahtmisega püsisime 100 korda tugevama peale-
s rügement
tungiwa waenlase wastu. 4,5,6 aprillil 1919a. tungiwad meie rügemendi
osad punastele jõudude  edukalt peale, vallutakse peale ägedaid võitlusi
külad raudtee ja Pihkwa järwe wahel - Suur ja väike Grabilowo - Goruschka,
Kruhnowo - Vederniku ja 7 aprillil võtsid rügemendi osad seisukohad ka
lõunapool raudteed - lühendates 2s jal.rügemendi rinnet - külades -
linnas sügisel niiskeid halla maja müra-
kaid, uulitsa kiwa ja ned inimesed oma
moonutatud näoilmedega ...
"ma ei taha" ja uskuge et saan sellest
Ma peawat siiski talutöö jätma, linna
kolima - noh kui nii, siis ainult
ajutiselt, täiendama ennast talu jaoks
Isegi ülikoolis hakatakse sõnniku-
wedamist ja karjakaswatust õpetama
Tuleb küsimine: mis ajajärgus me elame?
Mulle meeldib, tead, weike venna-
tütar, kes praegu istub mu kõrval
Leebiku ja Pikasilla kaitseliini üle andmine.
Ära sõit Viljandusse. 10. Jaanuaril 1919.a.
Meile vahetuseks tulnud teine kompanii oli ka samast
Viljandi maakonna vabatahtlikude pataljonist pärit kuid
ei olnud enam koos Viljandi kui ka mujalt poolt kooliõpilastest
vaid koosnes vanematest ning tüsetamatest meestest kui
seda meie esimese kompanii noorukesed olivad aga siiski
puudus meil sarnane elavus kui seda meie kooliõpilastel
oli. Kohapeal kaitseliini üle andmine sündis kõikide meie
her. ohvitseride saatel millise tööga ka ligi õhtud lõpule
jõudsime. Oli kõik korras ja korralikult meie poolt üle
antud siis algasime sõitu küüthobustel kuni Tarvastuse
kus meie üks salk Valguta ja Rannu ümbruskonnas oleva
vaenlaste üle hoolsad valved pidas. Et juba öösine aeg
kätte oli jõudnud siis oli meil esialgne korraldus kohe
magama heita. Hommikul härkasime ülesse ning nüüd
algas kirre korraldus ärasõiduks Viljandise sest kui juba
võitlusrindelt tulijaid saab vist küll Viljandi meid
suure põnevusega ootama niisugused mõtted keerlesid
meil kõikidel peas. Ka Tarvastlased olivad siia endid
4 XII.  Vaikne.
5 XII. Vaenlane pommitas
vähe aega küla.
6 XII. Et jää Luugal
kauase sula tõttu ju
hoopis nõrgaks on jäänud
hakkasid sapöörid ja
külarahvas silda parve
jõkke kokku panema.
Vaenlane lasi nende
peale mõned schrap-
nellid, samuti ka
küla pääle mõnikümmend
granaati.
7 XII. k. 10-15 hakka vaenlane
jälle küla pommitama
Kuni kella 12-30ni. Siis
vaikne.
8 XII. Kell 8-30 algas
massiline suurtükitule küla
pääle. 1 1/2-2 batareist, mis
kuni kella 12-15 kestis
Suurtükitule läbi.
Tormasime toidu järele, kes sai tüki kartuhlist kes
natukene kaalikast. Ülemus teates et täna tuleb leiwa laew
siis saame korralikult süüa, ootasime terwe päew mittu
kord käisime sadamas waatamas kas on laew tulnud
aga ei kedagi, muud kui lüka kannatuse seiert edasi
lootis teise homiku peale. Püksi rihmale weel uus auk
juure torgates jäid meie mustad kangelased une õlma.
19-x-19 aast.
Pühäpäewane homik kus päikese omad sätendawad
kiired läbi akende sisse saadawad, uinuwate nälginud
kangelaste peale. Mehed püherdawad põrandul üks teise
wasta, keegi ei mõtle et on waja ülesse tõusta, sest on ju
pühapäew ja kellegile ei tule meelde et kodu koldel, isa
Ema, wend ehk õde kiriku poole ruttawad oma poegade
eest palwetama, kes wöeral pinnal surmaga wõitlewad.
Teised mama pojad kell on õnne olnud sellest sõja tegemisest
kodu jääda, pesewad silmad puhtaks panewad uued riided
selga, ja maitsewad mis neile on hea, ja keegi ei tuleta
meelde kuda sõdurid tule liinil on kas on kellegil
riet seljas wõi on kellegil miskid hamba alla panna.
seltsimees Skarstin, Schwanberg ja Franzen.
8 jaanuaril peeti raekojas koosolek, kus
enamlaste volinik Skarstin teatas, et ta ilmu-
nud on ülewõtma linna omawalitsust. Lin-
napea küsimise peale, mis täidesaatew
komitee teha mõtleb, kui linnawalitsus
nõudmist ei täida, wastas Skarstin et
siis nemad jõu abiks võtawad. Linnawa-
litsuse liikmed alistusid, teatades, et nad
käesoleval juhusel järelduste eest ei wastuta.
Teise päewa õhtul teatas linnawalitsus
asjaolust wolikogule, kes otsustas linnawa-
litsust kohustada wankumata oma kohu-
seid täitma.
Selle otsuse peale tuginetes katses linna-
walitsus weel kohale jääda, kuid 11 jaanuaril
ilmus täidesaatew komitee ja wõttis
raekoja oma alla. Kuus kuud wanaks
saanud demokraatlik linnawalitsus oli
likwideeritud ja ärakaotatud.
Raekojas asus nüüd täidesaatew ko-
mitee, tundmatute lätlaste, esimehe
Uueasta hommik 1919.
Peale Järwe Jaani vallutamist
Wana aasta wiimastel päiwil Järwe Jaani wallutamist
mis kaunis käre kus eriti 2 ja 3 eskatron osa wõtis
meie 4 eskatron olli Reserwis lahingu wäli oli awar
mõisa wäli punased asusid wälja serwal metsa
all kuna meie kaitseks olli ainult mõisa põllul olew
küin mis wäga wähe kaitset pakus ( meie ahelik
olli mõisa põllul kus keegi endal kaitsed leidis
ja olli alati Wabatus sõjas enda oma asi tihe püssi
ja kuulipilduja tuli mis kestis mittu tundi
kuni pimeda saabumisi ilma et kumbki oleks kohalt
nihkund meie pool ollid nagu pärast selgus kautused
hoopis wäiksed. nii saabubus wana aasta lõpp rahus
ja waikselt Uue aasta hommik loodus olli end öö jooksul
rikastand kerge lume sajuga puud ja põõsad ollid
üle külwatud kerge lumega mis pakkus arutlast pilti
wälja puhand isamaa kaitsjal kellel nooruse tulli hinges
ja püham püüd waenu wägtel neid wälja kihutada
kodumaa kolgastest. umbes kella 9 paiku tulli käsk
meil villmast R. luure wälja saata selgituseks
kus wenelane asub Miller ka mina wabatahtlikuna
osa wõtsin 5 sõdurid ühes leitnant Bergmanni
juhatusel nii asusime metsas teele üle paledude
metsa uurites jälgi mida teede kõrwalt leitsime
nii ollime weentumisel et waendlase luure on meist
warem wäljas olnd mis sundis meid äärmeselt ette
vaatlik olema jõutsime metsast läbi kus asus
küsisime
wana kõrts wasak pool ja kaunis suur küla paremal
pool teed ajasime kõrtsust kellegi papi käest teated
mis olli arilik westlus kedagi ei ole näinud ega kedagi
kuulnd kuid samal momendil jõudis külast hobune
Reega neli meest peale küla t talu õuest wälja
kohe kolmetolliliste batareide kõrwal.
Wiimased pommitawad järjest paru-
nisi.
Sakke, 2. VII. 19.
Eila peale lõunat wõtsime positsioo-
nid 6 polgu 1 roodu kõrwale Skrage
silla juures. Waewalt sinna jõudes,
awas waenlane meie peale ägeda suur-
tüki tule. Pärastpoole hakkas ta meid
kihwstiste gaasipommidega laskma.
Gaasipilw, mis peale walgus oli nii
tihe, et taganeda tuli. Silmad nina
ja kurk olid kibedad, mis kole. Kao-
tusi meil päewa jooksul 12 meest.
Surma on saanud Kensapa ja Tatter.
2 põrutatud, 8 haavatud.
3.VII.19.
Hommikul tuli telephonogramm, et
sakslastega waherahu maksma hakkab
kell 12 päewal. Rahutingimustes on
muu seas tähendatud, et sakslased 5-al
kell 18 Riiast lahkunud peawad olema.
Riia kuberneriks on inglis polkownik.
Eesti wägedel tuleb passiiwselt omil
me pannud, päew enne raudtee weereser-
wuaari torni õhku lasknud ja nüüd linna
"Priimetsas" asuwa laskemoonalao miinidega
põlema pannud ning ise raudteel rongiga
wiimase meheni Tartu poole sõitnud.
Sõjawäe laskemoonalao põlemine sünni-
tas ennekuulmatut müra: püssipadrunite
tagawarad lõhkesid raginal, nagu põlewad kadaka-
põõsad, kuhu sekka kajasid wõimsad granaa-
tide mürtsud. Kahurpommid lendasid metsa,
kilomeetri kaugusel eeslinna ja wäljadele
kuhu õnneks lõhkemata langesid. Alles
õhtul rauges õudne ragin. Weel mõned üksi-
kud mürtsud ja sügaw waikus asus linna.
Et wäliswalwe täiesti puudus, oli päew
warem juba korratused aset leidnud linnas.
Lahti oli murtud Kuperjanowi (end. Wladimiri)
tänawal asuw sõjawäe relwaladu, kust rah-
was püsse, mõõku, padruneid ja kõiksugu
teisi relwu takistamata laiali oli kannud
ning wäljaleiwaküpsetamise ahjude juurest
jahu ja põletispuude tagawarad ärawedanud
oleks hädaste tarwis.
2.VIII.19.
Tammer tuli Walgast tagasi ja tea-
tas, et täna Abrams palka maksma
tulla. Peenikene, saab tina jälle! Tegi-
me õhtul keskmise joomise, mehed olid
pärast täis kui tindid.
3.VIII.19.
Hommikul wälja minnes, nägin
Majanduse Ülemat Abramsi ja lae-
kahoidjat Annikut siia sõitnud ole-
wat. Sain palka, nii et suur hä-
da sekskorraks möödas on. Ka Parm
tuli Tallinnast tagasi. - Peale õhtu-
sööki tagusime söögisaalis девятни-
валь´i kuni hilja ööni. Ei wea!
4.VIII.19
Et öösel hilja magama sai heidetud,
siis ärkasin alles kell 7 ülesse. Tegin
kiireste, et mitte palju õppusele hiljaks
jääda. Pääle harjutusi maksime Rii-
senbergiga meestele palka; mõned
olid alles saamata. Suplemas käi-
sin ka, ainult wesi oli kaunis külm.
22 XII. Hommikul kella
7 ajal käisid puneste
maakuulajad jälle
Itovo all nagistamas.
Meie poole lasid ainult
paar pauku.
Õhtul sain polk. Vendelt
käsu maakuulamisele minna
Et mehed ju neljat nädalat
siingi vahetpidamata iga öö-
päev postidel on seisnud,
lugemata veel, mis varem on
tehtud, ei olnud muidugi
tuju minna kellelgi.
Itovost edasi ei tahtnud
enam muidu minna, kui
et mahalaskmisel ähvardusel ühekaupa
minema saatsin. Et niisugune
maakuulamine mõtteta,
saatsin mehed traataia
juurest kodu.
jõe äärt mooda Ilkinosse
läksime: Sääl seisid
5 ja 8 rood, kelledele meie
reserviks jäime. Polk.
Wende ja kapt. Olmberg
olid ka sääl. Kapt
Steinmann oma roodudega
läks Feodorowkasse,
kolmas rood asus Ilkinost
Ilkino - Feodor ja Fitinka - Wolkowo
teeristi (3 w. kaart) ja neist
hommiku pool olevaid
küünisid oma käes hoides.
Ir.  temast veel paremal
pool kuni. Lugani.
8 p.10 rood Feodorowka -
Korostelli teel, 6 ja 7r.
Fitinkas.
Vaenlane hakkas kohe
kui valgeks läks Ilkino peale
tungima. Arssia - Ilkino vahel
oleva jõekääru seest metsast
ja Ilkinost 2) lõuna poolt
peale tungimisteni 1917 aasta septembri kunni mill
wasakust jalast haawata sain, ja Poolutskise ospidalis
saadeti, sealt määradi Kommisjooni poolt kollm kuud
puhkust, mille ajal Tallinnas mööda saatsin kunni
Sakslane Tallinna tuli, peale selle kuni luba sain
läksin Saaremaale, isa kodus olin kunni Eesi wene
sõjani Eesti sõjawäes teenisin esmalt Haapsalu tagawara
pataljonis, ja pärast Soomusrongi N 5 patareis kunni
sõja lõppuni.
Pealt sõja kus wabriku tööliste palga olud wiletsaks
muutusid, olin sunnitud ehitus töödega leiba teenima.
1923 aasta märtsi kuust saatik abielus, ja elansin
kunni kordus õppusele kutsumiseni Orrisaare
alewikus Saaremaal.
JTewet
iärnew lehe Külg
Pataljoni lõpuliku
Noorem, all, ohw, ülentati. Likwiteerimise tegi I ne tess-rood
ja olin sellepärast paar nädalad peale teiste kirjutajaka ühes,
warustuse üle andmiseka tööl, kirjutaja jäiteenima, kuid mina
sain wabaks, ja sõitsin kodu umbest 12/V.1920, on on kül selge et
riwis pole mind ülendud Noo, all,- ohv, waid olin riwitu, aga aru ei sa
kuidas. kutse saadeti ja p seija paigutati.
kahekümmne teisel aastal wõtsin naise ja elasin weel paar
Aastad Kodus Ema juurdes, siis sain Kogula wallast
Lõõne Mõisast, asundus koha, mille suurus 3, hek= põldu
9, hek=, heinamaad ja 6, hekt, karjamaad kokku, 18, teist hek,
ja praegus on Majad käsil ehitawas, töö jõuks ainult
naine; Ja kolme aastane poeg mis isegi hoidjad weel
tarwitab se pärast on praegune seisukord mul täitsa
raske., kirjutasin, kiirelt, millest ka palju wigasi
ette tuli, ja käe kiri on ka halb, kui aru ei sa siis wõin mõne
sõna kohta seletust anda. 25/VI.1927.a. AMets.
Praegune adres,
Saare maal Kogula wald, Lõõne
Asundus. Waljala post kast.
Oli kõik korraldatud ning nüüd astusime oma asumise
kohe poole et öö puhkusele jääda asunduse Sepapajast
mööda minnes silmasin sepa veel tööl ning minul
tuli ka meelde et tarvis oleks oma mõõk teravaks teha
sell sihil sepapajasse astudes teretasin tööl olevaid mehi
ning nüüd algas mõega teritamine. Mõek sai teravaks
tehtud ning korraga pärib sepp minult. "Noh, kallis va
kasuvennas kudas sõda ja sõjakäik läheb ka? Võib olla
ehk ei tunne mind enam äragi? Teravamalt meistrid
silmitsedes tuletasin tema nime meelde, ning nüüd
algas ka meie vahel pikem jutu vestmine ajasime nii
palju elu juhtumistest ning ka tuletasime meelde
armsamaid lapsepõlve mälestusi, peale selle ajasime ka
juttu meie vaenlaste üle ning nende asukohtade üle
täpsemaid teateid saades otsustasime temale hästi
tuntuid teesid vaenlasele seljataha minna et seal
suuremad paanikad neile sünnitada. Olime kõik kokku
rääkinud ning Leitant Hollandi nõusolekul asusime
Mina ühes oma kasuvennaga Hans Põdraga kes hästi meid
kohalike teesid ütles tundvad ja Leitnant Rehe ning
salkkond mehi teele. Meie sõit kestis pooleni ööseni
sest tuli ju kaugelt keerdusi teha ka läbi tiheda metsa
Kaevikus olles hakkasin otsima
märki, mida tulistada. Olin sellal
juba korralik laskur. Vaenlase kae-
vikuveerel olid mõned kivid, tulistasin
neid ja arvan, et tabasin. Samas kae-
viku kohal oli telefonipost. Viie kuuliga
purustasin kolm telefonikannu. Veidi
hiljem oli mul juhus jälgida huvitavat
kahevõitlust, mida pidas minust veidi
maad eemal asuv kaasõpilane Turu
ühe vaenlase laskuriga. Turu ja punane
laskur varitsesid üksteist ja aegajalt
saatsid üksteisele kuule. Minu seisukohale
asukohta paistis selgesti, kui punase
laskuri kogu hakkas kaeviku serva
varjust pikkamisi ülespoole tõusma. Pu-
nane muidugi ei teadnud, et mina
teda nägin. Pikkamisi ta kerkis, kerkis.
Kui oli paras aeg, oli mul juba
püss hakkamas. Niipea kui punane
tardus liikumatuks, et sihtida, mina
vajutasin päästikule. See punane kaevi-
kust enam ei tõusnud.
Meie valvetõkke ees edas oli
Aidas oli kusagilt hankinud mitu
äratajat kella ja need tiksusid tal selja-
kotis.
Edasiliikumisel Volmari suunas kuulu-
sin jälle luuresalka. Peale minu olid luure-
salgas veel Jaak Gregor, Georg Järvekülg,
Reinhold Hunt - teiste nimesid ei mäleta.
Ühe koolimaja väljakäigukohast tabasime
ühe punase. Mind saadeti teda roodu
juure konvoeerima. Viisin vangi kohale
ja läksin jälle tagasi luuresalga juure.
Kogu tee Volmari poole liikudes tuli pu-
nastega pidada aegajalt tulevahetust.
Punased meie ees tõmbusid ikka
järjest tagasi. Volmari lähedale jõudes
nägime teispool jõge taganevat vaenlase
ratsaväge. On meele jäänud, nagu
oleks Järvekülg neid tulistanud Madse-
nist. Otse linna eel märkasime väi-
kest puusilda, mis põles. Selle kustutasi-
me, kandes oma kiivritega vett.
Linna jõudes nägin ühel aknal juudi-
välimusega poissi ja plikat. Nalja-
viluks ähvardasin neid käsigranaa-
Kella 19 paiku algas
ju marutuli ja üksikud
püssipaugud 5r. vaseku
tiiva ees ning Itovo
mõisa taga. Meil
süttis üks rehi põlema
ja 5r. ülema juure tungis
schrapnell tuppa.
Kaotusi ei olnud. Ka ei
tunginud nad meile ega
vist Feodorokalegi kallale.
Feodorovkas ja Itovas
katsusid punased valgetes
riietes traataeda lõigata,
kuid neid märgati ja Itovos
võeti vangigi.
21.12.
Päeval harv suurtükituli vaen-
lase poolt. Õhtul käisid
maakuulajad krõbistamas.
Andsime tuld vastu.
Ka öösel oli paiguti tulevahetust
Wist Kalewi malewa ja Sakala partisaanide toetusel.
Leitnant Bergmann soowitas meid kodu külas puhakama
jätta jääda kuid wiha ja enese tel tunne ei luband mida
küll hiljem kahetsesin kuulda saadetes et sealt tungiwad
peale kus minu mõits jäi lootes teda tagasi saada
ja ühtlasi tuhad kortselt kätte maksa. minus kaswas
niisugune Fandasiline suures kes oleks terwe punaste
polgu ära neeland. Õhtu hilja asusime teele
kohusetäitja
ilma kisa kärata Eskadroni ülema Beriku leitnant
Teppich juhatusel kuid minu meele olu langes
nii kui nägin et lähme hoopis kõrwale minu siht
kohast wõib olla olli see meile kõigele parem üksiku
sõduri tahtmise järgi ei toimeta kui teatud kasusid
näha ei ole, wäikese tule järgi meie awasime
saime nii kuulitest üle külwed lumi kees kui tormis
huigaw meri lagetal wäljas ei olnud ühtegi küngast
ega warju kus wõis enda pea peita. laskmise wahe
aeg tõmbasime tagasi jällegi olli õnn meie poolt ei
ühtegi surnud ega haawatud ainult üks sai külma
sauna Narowa woogutes. Asusime öö korteri poole teele
waewalt saime poole tee peale kui tulli uus käsk küla
tuleb täna ööse ära wõtta oleks küll teise mütsi
ja poole kuu palka ära and kui oleks pääsend.
Kuid parantamata tulli see retk kaasa teha kes siis
küsis kes tunneb kaasa säärasel korral täida käsku
ja ole õnnelik kui suudad teustada. hiilisime öö
warjus üle lageda Narowa ja hetk walmis waendlaste
kuulipiduja tule all satumast kuid jällegi olli õnn
meiega waendlane ei märgant olliwa wist pesasse
pugend kõik postide hooleks jättes. ilma waendlaste
märkamata jõudsime küla lähetale kus kolmes
küljest küla tule alla wõtsime peagu suure kisa
ja hägeda tule olli waendlane oma pesa
23.XII. Vaikne. Käisin
10 mehega Itovo mõisast
vasakul pool
metsas maakuulamisel.
Vaatasime ainult maakohta
ja tulim ju poole tunni
pärast Itovosse tagasi.
24-27 XII Vaikus.
25 XII öösi põletasid punased
kaks maja maha Feodorov-
kast Kurovitsa poole mineval
jõekaldal, kus nende valvetõke
asus. Ise karjusid juures,
kuni meie kuulipildujad
tuld hakkasid andma.
Muidu vaikne, Jamburi
suunal harv suurtükituli.
26 XII Vaikne.
27 XII Vaikne. Jamburi pool
harv suurtükituli.
Kebi jõe kaldal
Kirjutasime Riisenbergiga hulk prok-
lamatsioone eesti ja wene keeles. Juul,
Seiton ja mina läheme neid punastele
kätte wiima Podlipje külasse. Jalgsi
läbi madala jõe minnes, olime warsti
eelmiste küünide wahel. Ennem, kui pika
tänawale jõudsin, trehwasin ühte eite
majast wälja astuwat. Küsisin talt,
kas punaseid näinud ei ole. Sain ik-
ka ühe ja sellesama wastuse: "не знаю."
Seiton riputas wahepeal lendlehed seina
peale ülesse ja astus kesk tänawale. Ka
mina olin wahepeal sammu edasi as-
tunud ja küünide wahelt wälja tul-
nud. Ei saanud aega ringigi waadata,
kui Seiton püssi palge võttis ja lasi.
Ta oli waenlase posti silmanud, kes
minu peale sihtinud 7 sammu pealt.
Päästis elu, tubli poiss. - Tulime
wigata tagasi, olgugi, et punased tu-
badest wälja jookstes meid tagant
järele laskma hakkasid. Ühe pu-
nase sai Seiton siiski teise ilma
walla KL. juhatajale
ehk wallawalitsusele.
Maakonna ülema käsul otsekohe mobi-
liseerida kõik KLiidu ja selle reservis olewad
mehed. Niisama rekwireerida kõik kõlbulik-
kud hobused meeste edasisaatmiseks
Ahja mõisa üle Kurista. Ühes wõtta
kõik laskeriistad ja laskemoon, meeste
ja hobuste nädala moon kõik peab.
sündima wäga kiiresti
Kambjas 16. XII 18a. Kih K. L. ülema eest
21)
25 septembrist kuni 4 oktobrini 1919a. on terwel rügemendi rindel
waikus, ainult mõõtlaskmist toimetakse kui punaste, samuti ka
meie poolt suurtükkidest. 4 oktobril asub rügement esimest
korda terwe tegewuse kestwuse aeg puhkusele Diwiisi reserwi Ratschevo,
Soloschje, Kutshina, Gorohowo piirkonda. 7da rügemendi asemele tuleb
5 jalaväe rügement, kes meie ehitatud kaewikutesse kaitsele asus.
5 oktobrist kuni 23 oktobrini asus 7 rügement puhkusel nimetatud
raioonis, tegi õppust rasketest ja kergetest kuulipildujatest, hoolitsedi
sõdurite ihupuhtuse, varustuse ja waimlise toidu eest. Troitsky
mõisas lawastadi mitmesuguseid etendusi sõjawäe välja teatri
poolt, mille ees otsas asus Möller. Asuti uue III pataljoni formeeri-
misele, milleks sai käsu 2se kompanii ülem kapten Kallion, kes
endised Panikowitsa pataljoni wenelased ja setukesed kokku kogus
ja 7da rügemendi 3da pataljoni asutas 9, 10, 11 ja 12 roodudega
9 roodu ülem oli ltn. Pütt, 10 roodu ülem lipnik Rass, 11 roodu
ülem N. ltn Wink ja 12 roodu ülem ltn. Anni, kuna 3da
kuulipildujate kompanii ülemaks alkapten Land määrati. 7es
jalaväe rügement oli nüüd 3 pataljoniline ja arwu rikkam, kui kuna-
gi seda ennem mehi 2000 ümber, ohwitsera 50. 24 oktobril läheb
7 polk tagasi Irboska joonele ja vahetab 5 polgu välja, kes oma-
kord puhkusele läheb, kuna 7 polk oma endise kaitsepositsiooni-
le asub, Teschewitsist peale kuni Velje - Belkowani, kus I ja II patal-
jonid asuwad, kuna III pataljon ennast kogub Pischowa külas
kus kapten Kallion asub. Meeleolu on sõduritel palju parem, kui
enne seda oli, enne puhkusel olekut, nüüd tahawad weel meid
tülitatawatele punastele peale minna, kuid meie selja taga
Wanas Irboskas asub jälle kindral Bulak-Bolohovitsch, kes
üle meie rinde tihti punastel wõersil käib, sealt sõjasaagiga
tagasi tuleb ja selga alati tugewa punaste tule ja pommi-
tamise meie rügemendi frondi peale välja kutsub, mispärast
palju haawatuid ja surnuid on ja millepärast sõdurite
meeleolu alati langeb, kui kuulewad Bolohovitschi kawatsustest.
Polgu koosseisus on 12 roodu, 3 kuulipildujate roodu, õpe komando, jala-
side ja Ratsa kdod, töörood. 1se kompanii ülem kapten Saaremaa,
2se ülem ltn Jakobson, 3 kompanii ülem N. ltn. Kask, 4 - alkapt. Sakkeus
5 kompül - lpn. Husmann, 6 komp. ül. - Asmann 7da kompül - ltn.
Espenberg, 8 kompül - ltn. Ellram, 9 kompül - N. ltn. Pütt, 10 kompül -
lpn. Rass, 11 kompül - N. ltn Wink, 12 kompül - ltn Anni; 1 kuulipildu-
jate kompanii ülem N. ltn. Villup, 2se alkapten Pilw, 3da alkapt
Land, Komendandi kdo lpn. Põldsepp, ratsa - lpn. Dawel, jala - ltn.
Wares, õpe kdo - alkapten Reinthal, töö - alkapten Ottan. majül.
alkpt. Alwer, rügemendi ülem alpolkownik Kunnus, abi kpt. Oh-
man, adjutant. N ltn Tomberg, 1se pataljoni ülem alkapten
Uulberg, II - ltn Hindper, IIIda alkapten Kallion.
Ed. Elken,
kapten.
18/XII 925a.
No. al. ow Karl Juhani p Kesküla
Lihula walast
Tuudi külast
Lääne magond
1895 ast
Olen sündinud Paadrema waldas Lääne mag.
Isa oli sell ajal Padrema saewabrikus Töö juhatajaks
kümme astad teenis mõisat. Siis ostis omale talu
Kohja Lihula walast Tuudi külast. Kooli ariduse
sain Tuudi walla koolist, olen walla kooli aridusega
oma lapse põlwe olen kõik wanemate juures olnud
Illma sõja ajal, 1915 al suwel, läksin Tallinna Pääskula
kindluse tööle. Ja ühes sellega sain ka aja pikendust
kuni 1916 XII/13 ni Mopliseriti Tallina sõjawääe ülema
Tankowski
juures sõjawäke. 470se Jalawääe polku 4se roodu
1se woodu. Polk seisis sell ajal Tallinnas Patarei kasarmus
Elu seal just kõige parem ei olnud. Söök oli õige allu
iga pääw oli silgu sup eeringa ja wahest ka erne sup
putru seda oli lõunel nii vähe et waewalt üks lusika
Täis elasime nii kui wangid kiwi müüride wahel
linna ei lastud. Ülemus oli täiesti saadanlik.
Kaks kuud teenisin Tillnaas sealt polk sõitis
Haapsaluse. Kuu aega olin seal weel roodus, roodust
läksin tööroodu ülle Lukkusepade wärkstupa tööle
kollm kuud teenisin tööroodus. Seal jäin kõhutõbese
ja olin aige majas poolteist kuud rawitsusel sealt
sain kollmeks kuuks parandusele kunni 1918 I/3  ni
Siis jäin koduse. Sõjawäe ülema juurde änam ei ilmunud
Selle järgi tuliwad sakslased meie maale. Kogu selle
sakslaste aja olin kodus. Eesti walitsuse algul
Saal olin ühe kuu aega sealt tulin koduse.
Ja sealt läksin Haapsalu rahwa wääe ülemda iuurde
sõja wäkke wastu wõtmisek Haapsalust saadeti
Tallinna pattarei kasarmudese Sõjawäe Teenistusese
Seal määrati kuulipildurite komandi. Kuulipildurite
komandust määrati N 5 LR. Soomus rongi peale.
olime esimine meeskond rongi peale minemas.
Tallinna jaamas 16/märtsil sõitsime Uue soomus-
rongiga liinile esimiseks Petseri lahingutese
kogu selle sõja aja teenisin N 5 soomusrongi peal
kuni aprili kuu lopuni. Peale seda olen kodus
Otsustas iga üks oma suppi kallal.
Olime sellega walmis, nõu
kõik jälle koku, ja algas minek
sirges ridades sammusime
lauluga läbi narwa linna
"sadamasse". Kõigil oli meeleolu
hää ja lõbus; nii kui alati meie
poiste mood oli enne lahingud
ainult see tegi wehikest tuska
kõigile; keegi ei teadnud kuhu
meid wiiakse. Jõudsime sadamasse
juba oliwad meie kaas-
wõitlejad „Partisanid“ seal Kuhu
teie lähete? Küsib üks teiselt, ei
keegi tea paremad, üks on kuulnud
et sõidame sakslaste selja taha
Rija alla, teine teab et läheme
Krasnõ Korka kindlust ära
wõtma. Noh ää küll nääme
kuhu poole laewad juhitake
kuigi tõsiselt, vaid neile oli nende amet "sissetu-
leku allikaks", sest liikumise lubasi Peterburgi ja
tagasi vajasid "spekulandid", "salavedajad", "saksa
salakuulajad", "Eestist salaja Petrogradis ja tagasi
käijad isikud" ning "Petrogradist ja N. Venest ära-
põgenejad emigratid". Kõigile neile andis "küla-
wäeste komitee tunnistusi märkusega, et see ja
see kodanik on pärit "neutraal maalt s.o. Naroova
vallast. Nõukogude vene punaväelased ametli-
kult ei käinud "neutraalmaal", kuid olid ainult
mõned üksikud juhtumised, kus vene enamlised
piirivalvurid käisid "Kusemkinos" koduaetud
puskari ja toiduaineid ostmas, mida Eestist
salavedajate kaudu sinna veeti. Saksa okku-
patsioni sõjaväeosa käis aga paaril korral
"neutraal maal" sõjariistade otsimisi toime-
panemas ja talusi puistamas. N.- Vene ja Saksa
pääle tarviliku varustuse ja palga kulud. Esiteks organi-
seeritakse 14 roodu jalgväge ja 2 patareid suurtükivage lät-
lastest ja 7 roodu jalgväge ja 1. patarei balti sakslastest.
Siinkohal tahan kohtuurija tähelepanu juhtida 3. asja-
olu peale: 1) Ulmani valitsuse poolt lubatud jõudude vahe-
korra pääle; 2) selle pääle, et varustamine ei sündinud Ul-
mani läbi ja 3) et lätlaste ja baltlaste osad ei allunud
üksteisele. Vaid olid paigutatud kõrvuti erapooletu ülem-
juhatuse käsutuses. Tunnistajana nende väeosade oma-
vahelistest suhetest, palun ülekuulata kindr. Balodi ja tema
tookordse staabiülemat Bolšteiki. Kui selgus, et neid väe-
osi ei suudeta nii ruttu vormeerida, siis Ulmanis, Zālit
ja Paegle ajutise valitsuse nimel kirjutasid 29. dets. alla
lubadust välismaa sõduritele, kes vähemalt 4 nädalat
kuulunud Läti tegevväkke, anda kodaniku õigusi. Sak-
samaa suurendas oma toetust sellega, et lubas relvas-
tada, riietada ja maksta palka ka neile välismaa
vabatahtlikkele. Siin juhin kohtuurija tähelepanu
sellele, et 1) see lubadus lubab välismaalastele piira-
mata arvul vormeerida Lätimaal võõra ülemjuha-
tuse all sõjaväge, mis siiski ei allu Läti Valitsusele;
2) neil ei või keelata Läti kodakondsuse omandamist;
3) lubaduses on antud võimalus 7. dets. lepingut üm-
berminna ja suurendada sõjaväge ja nimelt baltlaste
Kui sest abist ei olnud küllalt, Saksamaa saa-
tis Lätimaale VI tagavara korpuse. Seda aga ei ol-
nud lepingus üldse ettenähtud.
Kui 19. dets. tuli kokku põllupidajate kongress,
siis selgus, et sündmused on loonud uut olukorda.
Enamlased olid tunginud sügavasti Lätimaasse.
Stučka Pihkvas oli kuulutanud välja Nõukogude
seega katkenes meie õekese viimane lootuse täheke
ootad päevad ja ööd Teilt teateid kuid kõik see
oli asjata. Peale paari aastase sügava kurbuse
teatas kord mulle Senny'ke, et on ikkagi otsusele
jõudnud seda saatusest määratud kurbduse ja valu
karikad üksinda tühjaks tegema ning lahkuma
sellest ilusast ilmast mis küll temale nii väga
õudseks on muutunud. 1918. aasta Oktoobri kuul
jäi meie õekene haigeks ning ühel ilusal päeval
kutsus meid enese juurde ning algas järgmist juttu
Armsad õekesed mina tunnen et hakkan tõesti siit
ilmast lahkuma. Siis oleks ainuke soov riietage
mind mustasse siidi ülikonda sest olin ju siin
ilmas ainult leinaja valu laps, ja peale selle
asetage kõik minu armsama kirjad ja pildid
minule ühes puusärki kaasa. Meie lubasime ka
kõik seda teha et ainult teda rahuldada. Aga
asi ei kujunenud ka mitte teisiti. Tõesti mõni
päev hiljem teatas meile Senny'ke et olla on väga raske
palus veel kord kõike seda meil nii toimetada nagu
ennemalt oli öelnud ning kui veel ehk meil
Liepajas sain aru, et enamlaste vastaseid teeb nõr-
gaks nende omavahelise usalduse puudus. Lätlased
kartsid, et baltlased ja sakslased sundivad neid alistuma
niipea, kui enamlased on löödud. Baltlased kartsid oma-
kord, et enamlaste võitmise järele lätlased pöörduvad nen-
de vastu ja võtavad ära mõisaid. Et rinne võiks liikuda
edasi, agiteerisin baltlaste ja lätlaste teineteisest arusaami-
se kasuks. Püüdsin sellele, et debateerimine Läti edaspi-
disest kujundamisest jääks järele. Tahtsin, et kõik ühinek-
sid enamlaste võitmiseks. Lootsin, et tegelikus koostöös
saavutame suuremat edu, kui teoreetilistes läbirääkimis-
tes. Et luua ühtlasemat enamlaste vastast jõudu, pro-
pageerisin veel rida teisi mõtteid. Rõhutasin, et praegu
on käimas võitlus komunismi ja kodanluse vahel.
Sealjuures viimane on kaitseseisukorras. Siin on küsi-
mus kogu kodanluse jaoks: olla, või mitte olla? Läti
tööliskonnale selle vastu enamlaste poolt hädaoht ei
ähvarda. Nad võivad loota isegi olukorra paranemist.
Võib kergesti juhtuda, et tööliskond ja temale kaasa-
tundvad väeosad, lähevad üle enamlaste poole,
nagu see juhtus Riias 29. dets. Sellepärast peaksid
kodanlased ilma tööliskonnata alatud võitlust
enamlastega lõpule viima. Tööliskond võiks kutsu-
da riigi korraldamise tööle pääle lõpliku võidu
enamlaste üle. Loomulik siis, et kodanlased koguvad
oma keskuse ümber. Seekord sarnaseks oli väikepõllu-
pidajaskond. Sellepärast peaksid suur- ja väikepõllu-
pidajad ühinema. Pahempoolsetest võiks sinna lu-
bada neid, kelle huvid on seotud kodanlusega.
Märtsi kuul enamlaste vastane rinne liikus
edasi ja tõrjus vaenlasi tagasi üle Lielupi jõe. Suu-
red teened sealjuures oli baltlaste landesvehrile.
Härra kpt Kivimäele.
Eelkõige vabandan, et saatmisega vähe hilinesin
kuid loodan, et jõuavad siiski weel õigeks ajaks kohale
Kõik need pildid saatsin omal vastutusel, sellepärast
ma palun, et saadaksite need pärast kasuta-
mist jälle samas arvuliselt tagasi. Osa
pilte on nummerdatud ja vastaval lehel regist-
reeritud. Osa pilte mis on ümbrikus need on ise liiki
ja nummerdamata. Oleks hää kui te tagastate ka
sarnaselt.
Tervisi kogu komitee rahvale!
26.01.39a.
H Oja, ltn.
sakslasi, vastasel korral mehed viidi otsekohe saksa
komandantuuri. Näit, ltn Nuut käis kolm korda,
muidugi mitte vabatahtlikult, saksa komandan-
tuuri ruumidega tudwunemas, ükskord isegi selle-
pärast, et ta ei terwitanud saksa allohwitseri.-
(ltn. Berzin määlestused/.
Seega tume loor oli ületõmmatud Eesti demo-
kraatlikule korrale. Teadaanne ilmus tanava nur-
kadele: Saksa keisri-majesteedi nimel, olen täna
Pärnus sõjavõimu oma kätte üle võtnud. Saksa
sõjavägi ei tule mitte, kui vaenlane, vaid rahu
ja korda alalhoidma ja kõigi kodanikkude elu
ja wara kaitstma j.n.e." Oberst Jahn määrab linna
komandantiks ltn. Visnevsky seega lipnik Linson vaba-
neb ametist.-