Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
jääb - leidub uusi ja paremaid!
(Lööb käega). Kaks tükki läksid - tont
nendega! Kolmas aga ... oh kolmas, -
wannun teile, et ma ei kanna siis
enam mehe nimegi, kui ka kolmas nii
teeb! Lööme kas wõi käed!
Kõik (naerdes). Olgu! Poole liitri peale!
Eks me peagi kuule!..
Riie -
Osa fakte ei olnud õigeid osa
vajavad veel järele uurimist
Nii otsustas kollektiivi büroo.
Mihkelson võeti kollektiivi
töö järeluurimise komisjoni
esimehe kohalt maha selles
asjas. Tšernjägina kõrvaldati
kollektiivi liikmest ja valmis-
tusrakukese sekretäri kohalt.
Nii vastas Puusepp küsimus-
tele, rohkem ta enam ei
vastanud küsimustele, arvata-
vasti ei andnud puhatus-
komisjoni esimees talle kõiki
küsimusi.
9 X 33.
Aljas.
On weel ilmas
Lõbu laialt.
Jätame warsti jumalaga
Me need seinad,
Hallid,
Õudsed.
Lendleme siis
Tiiwuil kiireil
Kaugel, kaugel
Ilma piireil
Maandume, kus
Elu uus
Naeratab wastu
Rõõmsas suus...
Kõik: Hur-r-raaa! Ha-ha-ha!
IV st.
(sügawas mõttes): Oh! Ei tea, kus
me kõik küll tulewal aastal see
aeg oleme?!. Mine tea missugune
saatus meid seal maal ees ootab!..
Mille tagajärjel aine halvasti läbi-
töötatud ja omandatud saab ja et uut
paremat lektorit waja on, - vastas: "Teil
pole paremat vaja, paremad on parema-
tes kohtades."
Ühtlasi tahab ta Partei haridustöö meto-
dika aine andjaks panna venelast, õppu-
ritest kelledest suurem enamus vene keeles
nõrgad ja seletasid, et vene keeles halb
õppida, suutelised ei ole ja aine halvas-
ti omandatud saab. Vastas Külaots:
niisugused ained, kui partei ehitus ja
partei haridus metoodika on kõrval-
ained, nende peale on vähe tunde, vähema
tähtsusega, kui teised ained ja pole tähtis
kuidas neid omandate, kes halvasti,
kui aga teised ained korralikult ära anna-
te.
Nõrk õppur, kes seletas et kui vene lektor tuleb, et
siis on täiesti võimata õppida ja aru saada.
Ütles Külaots: "sulle õpeta kas või hiina
keeles, sa aru ikka ei saa.
Endale paari lähemal seisvale õppurile
aruande koolhoosi töödest
kuid selle asemel sõitis ta täitsa
oma jönniga teiste juha mõne teise
juhatused tahtmise vastu autoga
viina järgi Oserkasse, kus ta pealegi
auto puruks ajas. Sel õhtul jäi
tema aruanne ära, siis oli terve
purjutamisi sel õhtul (Teadagi et ka
tema ise osaline oli), majandusline
kahju auto purustamisega. 1se mai
hommikul oli oli lubatud lapsi
autoga sõidutada. Teadagi seda
ei saanud. Kui siis juleti seda
elavas ajalehes esile tuua, siis vihas
ta hirmsasti ja nüüd kelle peale ta
arvas, seda kiusab, kuni sest lahti
saab. Sugulises elus on ta ka liiga
lõtv. Peale oma naise elab ta g.
aga kellega saab, olgu see vaba ehk
teise mehe naine. Tema ütelus on
"Mispärast on veel naisterahvale
raha tarvis, kui ta ise on kuld."
Mitte väga ammu kui ta armuka
dudese alusel ja purjus peaga
tormas selle mehe kallale, kelle
naisega ta elas teatud kordadel
suguliselt ja kes on parteitu,
teda ähvardates revolvriga
maha lasta. See on päris vaka
all partei liinis ehk küll par-
teitud sellest räägivad palju
Pealegi on see Sellest vähe, Veis-
man viis asja isegi nii kaugele,
et see seltsimees, kelle kallale ta
tormas, enam ei või siia jääda
tema elu võimataks tehes. Kuna
see seltsimees on üks tublimatest
ja õiglasematest spetsidest konto-
ris, kes ei hakkanud kuidagi Veis-
mani hõnge. Nüüd jääme sellest
"Edasi" toimetuse juures olewa jurist
Konsulile
Ossip Hansu poolt
Wolosowi rajoon
Kikerino k/n.
Mina olen endine puna kardi
wäälane pileti N. 1900. Ja praegu
olen pensionäär, pileti No 894623.
61 aastat wana. Naine 57 a. wana
ja kaks alla ealist tütart üks 12 a.
teine 9. aastane. Poeg on 24. a. wana
ja käib Kikerino lubja waprikus
tööl. Üks poeg teenib punawääs.
Meie naisega ei suuda enam tööl
käja alaliselt, töötame aiutiselt
pääwiti ka waprikus. Poeg on
meie perekonnas ainus töö jõud.
Meil omal on weikene maja,
0,5 ektari maja alusega, üks lehm
külwi ega juure wilja maad meil
igatahes teadmata, kuid igatahes on neil
koosviibimistel oma teatud tagamõte ja kin-
del eesmärk.
Enda ülesandeks on "kamp" seadnud
parteikoolis eestlastest ja üldse paremate töölis-
te minema pukseerimise, kes nendega ei
liitu ehk nende liiniga rahul ei ole. Ja enda
"kampa" asemele upitada ehk enda poolehoidja-
teks vähem teadlikke arenematuid töölisi ase-
mele panna. Kes nende ülekaalu, ehk teadma-
tuse mõjul on sunnitud nendega liituma.
Niiviisi pukseeriti minema eestlane mate-
maatika aine andja, Hertseni instituutis
Matemaatika ja füüsika osakonna lõpe-
tand, aktiivsem, parem enda eriala tundev
vanem lektor sm Tader. Põhjuseks leiti,
et 5 korda 5 minutit hiljaks jäänud.
Asemele pandi uus, mitte vastav ja enda
eriala tundev maal olnud Ise astme
Loodusteaduse, keemia-füüsika aine
õpetaja sm Morel, kes instituutis vasta-
va eriala lõpetanud, enda ala hästi tun-
dis.
Juritiline nõuandja. N1378
5/XI 35
Pööran teie poole järgmise
küsimusega:
1934. a. palusin ma luba
linna nõukogu kääst omale
weikese pea warju ehitami-
seks linna maa peale, linna
nõukogu lubas minule ehi-
tada kui wana partisaanile
pensonäärile, maja ja
mõetis platsi wälja. Mina
ehitasin weikese maja walmis
ja praegu elan sees.
Minu perekond on 58 astane
nõrga terwisega naine kaks
alla ealist last 9 ja 12
astased poeg 24 aastat wana
käib tööl waprikus on
sajuusi liige ja on ainus
töö jõuline inimene meie
perekonnas ja perekonna tugi
Kärs mulda ja kartul välja.
Siin naaber ja siis: "Stoi!"
Teie pärast jäägu mina nälga!
Nui selga ja ... oi, oi!
Põrsa saatus ei ole tähtis,
Pattu lunastab igaüks.
See kes kurja peale minna tahtis,
Olgu vastama kah küps!
Ainult veri nõuab vere tasu.
Iga peremees on käre mees.
Võõras vasikas kui hoovi asub
Süüd selge ja - hing seest.
Sest et ilmas pea ikka silmas,
Teiste huvi pole karjamaa,
Mida ühele võid anda ilma,
Nii ei muutunud elu vanaks
Ega lihtsaks kui pastlajälg.
Trotskismi jäänused tarvis õpperaamatutest
wälja rookida.
Ei tea ajalugu alatumaid äraandjaid ja mõrtsukaid,
kui seda on trotskistid ja teised kahekeelikud, kes
tänapäeva inimesesööja Trotski juhatusel töötasid. Trots-
kism ajas omad haisevad juured igasse majandu-
se harusse, kirjandusesse ja isegi meie eesti nõuko-
gude kirjandusesse. Kuni võimase ajani maskeeris
ennast proletaarse kirjaniku nime taha kurikaval
kahekeelik, trotskismi agent ja avantürist.
Kõvamees (Meisel), keda ülistas kui andekat
kirjanikku, trotskisti Baltschevitshi õpilane ja
isiklik sõber N. Jürisson. Ka meie eestikeelsetes
lugemikkudes ja kirjanduse õpperaamatutes on
nende kahjurite haisevaid jälgi näha. Ainult polii-
tilise valveloleku kaotamise, idiootliku muretuse ja
ükskõiksuse tagajärjel võis see sündida, et avantürist
ja trotskismi käsk Kõvamees (Meisel) meie luge-
mikkudes on esitatud kui proletaare kirjanik ja
tõsine revolutsionäär, kes võttis osa Eesti proletariaadi
võitlusest faschistliku kodanluse vastu.
Sarnaste sõnadega ülistatakse seda avantüristi
teises kirjanduslikus lugemikus (neljas õppeaasta),
mitte tagajärjel meie noorsoo ajudesse pääseb
trotskismi jäänuste haisev mõju.
Kuni tänapäevani õpilati lastele Meiselt
kui proletaarset kirjanikku, mis aga on luba-
mata suur eksitus. Et seda eksitust kiire-
pärast on Magutovi lähes.
Kuna minul oli juba ammugi
puhkus ootasin iga päew haigemajasse
minevat (sain isegi kuu varem,
puhkuse, sest tervisline seisu-
kord oli mul halb)
Ja kui mul puhkust poleks olnud
see oleks siiski neil absurt olnud
kirjutada, sest jaanuaris oli
juba Kristov rakukese sekretär
Mina vastutasin ainult selle
kolhoosi eest kuhu ma olin kinnitatud
Töötasin oma puhkuse ja tervise peale
vaatamata: Punase Leoonova" kolhoosi
võõrutuse
ja Lööktöö ja sotsvõistluse tagajärjel
Kuna Edasi kirjutas jälle, et
Kingissepp on lähes - süüdistati
jälle mind nagu mina oleks
senna kinnitatud kuna Kingissega
Tõrva Tõnu... Aga käisid sõnumed:
Tõrva Tõnudel on viimne päev.
Karjapoisid nõudma palka Tõnudelt,
Künnipoisid võtma kesad käest.
Päevelised aga päise paeva a'al
Hooned omandama, loomad ka
Ja, et peremehe omal karjamaal,
Olla köigi jaoks oma maa.
Nõnda lagunema, nõnda varenema
Vaen ja varandus, o, püha rist!
Las siis "laostatud" talu varemetel
Tulekahi tantsib virmalist.
Las siis teavad, et Tõnu Tõrvale
Võõrast abi pole vaja siin!
Tõnu kõngeb, kuid Tõnu kõrvale
Enne kõngegu teisi viis.
Nõnda kajasid kõigis majades
Kurjad hüüded ja kutse hääl:
"Päästke hukatusest kulla lajakad! ?
pääste hingekesed, päästke pää!
Palun juhatust ja
nõu
Näituseks minul ei ole töö
jõudu, ise olen 54 aastad wana ja
haiglane, on ainult aija maa
ja sarajas, loomatest on üks
wana hobune.
Esiteks nalok 37 rub
Tule kinnituse maks 108 rub
Kultspoor 125 rub, aia ma ei
toita mind, elan suurem jagu
laste armust, minul ei ole
kuitaki wõimalik een seista.
maksusid märata mis üle jõu,
Palun wastust kirja teel
kui on wähegi wõimalik ruttem
aadress teise poole peal
liikmeks astuda ja kui see wõimata siis kui
arwepidajad tarwis siis ilma et liige oleks, ma
arwan et teil on ühendus kõige Eesti kolhoosi-
dega nii Leningraadi kui ka wäljaspool Leningradi
ümbrust selle pärast on teil teada kuidas kolhoosides
arwepidamine on ja kuhu arwepidajad tarwis on.
Jään lootma et teie pealselt mulle tööd wõite
leida sest ilma tööta olla kauem on wõimata.
Wõib olla ehk on tarwis Edasi toimetusesse
töölist wõi ehk linnas kuhugile mis mulle
kohane oleks palun teatage seda mulle nii ruttu
kui see teil wahegi wõimalik on.
sm. terwitusega: Soo. A. 8 Jü 36 a.
olen ilma obuseda juba 1934 astast saadig
Waranduse seisuu korad on minuul
1 lehm 1 lamas 1 tallega. eluu tuba ja looma
lauud. Oli minul palwe kiri andut
Etasi kolkosi astumises 1935 a. abrilli kuul
aga tänase päewani ei ole wastust.
minule palwe kirja pääle, et mis perasd
mind kolgosi ei ole wastuu wõetut.
Ja nõnda olen mina üksik maja
pidajas jäänud. Paluun seda asja
järeel waadata ja minule teadata et
kas see asii on õiigus walitsuse seaduse
järele. waii teeb kamsowa külaa nõugoku
ja Etasi kolkosi esimees oma woliliselt.
Palun seda asja teadata minule
rutemal ajal. palun mitte minu
palwet tähele panemada jätta.
Sohwi Trum.
1931 a. lõpetasin Tomski N. P. Kooli
Mind komanteeriti poliitharidus töö
peale Maana raiooni Ida Siberisse
5 kuud töötasin lugemistoa juhatajana.
Peale selle määrab mind Maana raiooni
Haridusosakond esimese astme kooliõpe-
tajaks. Siin töötan kuni 1934 a. kooli-
töö lõpuni. Tunnen ennast pedagoogi-
liselt mitte vastava haridusega olema-
Nõuan Hariduse osakonna poolt luba,
et oma kvalifikatsiooni tõsta ja jäl-
legi pedagoogilisel frondil tööd edasi
jatkata. Mida ka minul lubati.
1934 a. astun Leningradi Eesti Peda-
googilisesse tehnikumi õppima. Minu
perekond jäi Siberisse.
1935 a. 26 mail mind arreteeritakse.
süüdistades, et mina olevat kulak.
Waatamata selle peale, et minul olid vas-
tavad dokumendid, selle suhtes, et mina
olin kolhoosi "Krasnõi natsmeni" liige
ja kõik minu varandus on kolhoosis.
Aga arvatavasti, et küla nõukogu
Lilleberg juhanes
kulaku Reibergi tädi poeg
Käis 1918 aastal mööda majasi
peeter Otenbergi poja ja oma tädi
poja. Reibergiga ajas kohalisi
talu poegi aserditsa alla sõtta
punastega. Kui asi alwasti lõppes
läks Reibergi ja Otenbergika eesti
tuli 1922 jala üle piiri tagasi
wõttis jõuka talupoja Reppliku
tütre omale naeseks. 32 ja 33 aasta
tunis simiitits weskis möldrina.
33 aastal kewadel saj weskist
warkuse eest aasta sunni tööd
jooksu warjas ennast kuni 1935
aasta kewadeni wõeti kinni ja
teenib trahwi praegust Swiirstus
organiseeris küila nõukogu liikme
wastu kulakute õunapuu ja Kargu
- N 15-p.
Anna Uuhani tütre käest. Vastatav adres
Palun, Edasi toimetust vastata minu küsimuse peale. Minul võeti pass ära 7/XI 35
Süitistakse mind selle pärast et minu isal on ääle õigus. ära võetud. Minu isal
wõeti ääle-õigus ära (32) aastal. Mina Isaga ühes ei olnud, mina töötasin sahoosis.
ii mind miilitsase, ja küsiti minu käest kes sinu isa Isa on mina räkisin et minu
isa on Ilma ääle õiguseta. Läks paar nädald mõõda mind kutsuti jälle mii-
litsase ja anti mulle kaheksa päevane pass. Ja väla sõita Leeningradi
oblastist 101 kilomeetri peale. Mina mõtlen seda asia, et see ei ole õeti minuga
tehtud. Selest mind juba asta otsa ei olnud kodu kui Isal äle õigus ära
võeti. Kodu mina ei töötand selle pärast, et meil oli suur pere, seisis
meil kolmes kaheksas ingest (8). ja sele pärast pidin ning tööd otsima.
Ema on mul juba surnud jäin üheksa aastane emast maha. Isa võtis võera
ema. Võeras ema ei teinud meiega õieti alati kiusas meid ja ei and
süüa. Ja vot selle pärast pidingi mina minema, teenima. Töötasin,
wabrikus hästi ei olnud mul sele 4 asta peal ühtegi iliaks jämist
Kulturiline töö Luukülas. N1
248/2 IV 35.
Luuküla-nõukogu juures asuv
lugemis-tuba töötab juba mitmendad
aastad. 1934a saadeti Luukülasse
lugemis-tõa töö peale sm. Eks
Aleksander. Sm. Eks A. ei teinud
mingisugust produktiivsed tööd
kultuur-masselise töö alal.
Kuid vaatame ligemalt mida
on lugemis-tuba ja klubi praegu ära
teind? Siis on saavutused temal
järgmised: raamatu kogu on korda
säetud, mida läinud aastal ei olud.
Selletagajärjel tõuseb ka lugejate
arv iga päevaga. Raamatude
laiali lastamiseks on Luukula m/t.
keskkool vastutulnud. Kus on
moodustadud raamatude laiali-
kandmise brigaadid õpilastest, kes
küladesse viivad raamatuid.
Tööliit.
Masinad huugavad põldudel
kollektiivlastel tööl meel on hea
Lapsed mängivad nurmedel
pall hüppab neil üle pea.
Väike Jüts lasteplatsil
vaatab kui isa tööd teeb
Seal on palju teisigi lapsi
kõikidel mängu tuhin keeb.
Me oleme lapsed veel noored
kui kasvame tehtud saab töö.
Ja piiritaga timukad toored
enam me töölisliitu ei löö
Kui alustab kurnaja võitlust
ning vastame meie siit ka.
Ja purustame me nende julgust
siis ühendame meiega kogu maa.
Laidine Voldemar.
"Edasi" toimetusele,
Märgu - kiri
käesoleval, palume selle asja peale tähelpannu
juhtida ja teha oma järeldus
Minu arvates on siin midagi isearalikku.
s.o karjamaa künti üles nii viletsalt, ja tehti vili
se o. oigemine visati seeme maha. Kust loota pole
midagi. Sest maa on nii viletsalt haritud et võsu kasval
siit on teil ise arusaadav sõnik kuivab unikus väljal
maale ei panda.
Kolme hutori laget maad on maha jäetud,
s. o vatsoni maa, Boloti, ma ja Porteleti, ma on praegust
tehtud maad on ka kulimata
ei tehtud vististe tahetakse nii teha tänavu
kesad on ümbruses üles küntud, aga meil kolme
kuteri ma mis mina üleval pool üles naitasin
on maha jäetud, kui sõidaks uurimise komisjon
kohale siis võipolla tuleks veel palju väärnahtusi
3/VII 1937
19 Webruaril
Minu Nõudmine om. Külwaja
Kirjandusest Kas om Kaletrid
Sata Edasi leheni es olle
Kulutust kas olli Kalenri
ehk es olle Edasi leht ei
Sa ika kord käte Külwaja
Kirjantus om erä Poletu ja
Sõkline Kas See ei jolle
Tiata kui Paelu Edasi lehe
lugejit om et Neile Keikile
olles wõimalik Kalenrit
Saata Mite Kinkduses
wait Kas Kali raha eest
Mina Nõua wastust om
weel Kalerit Saata
ei Mite ütsinta Edasi lugejal
wait neit on Pailu Kes.
Kalenrit Tahwa osta
leib ja walge kala 3) - rohkem'p phoole tarwis.
Ja pereisa - "küüned weres - nälja krosse" teenis-
mille palgapäeval Wõsul maha jõi...
Aga "lastehunnik" iseka räbalates "seeris"...
... Alles wiies-aasta wähe muutust tõi:
Siis lewis agulisse linnast suitsuvina,
agul lõhkus-teda "jõuguks" naelutist!
Ja tahmakäsi keset munakiva -
pani ojad jooksma - "Wõsu" õlutist. -
... Jäi Kassiraipe waikseks, unustusse,
sest kõlksus kassakate kannus üle maa...
Wast juhtumisi "kaedi" tänavasse -
mis pikkamisi hallus-rohtu kaswis ta...
3) Walge kala - silk.
4) - Mitme maja ja ettevõtte omanikku K. sõnad -
mis Kassisabas kõnekäänuks sai.
(Kostuvad häälet rahva seest).
joome selle viina ära.
Willemsoon: Olgu pealegi, joome, kes
tahavat tulke ligembale, siin on
nisu leiba, suu piste on hea.
Kikkas: (kess salaja kuulas rääkib tasa)
nüid kuradit joovat minu viina
ära, seda ma küll ei taha.
(mõnet tulevat viinale ligemale)
Esimene: Noh hakkame jooma.
Willemsoon: Ei seltsimehet! Se juba
ei lähe, teie ei ole partei liikmet,
kui teie enda viinaga ära lasete
osta, aga ültse võib arvata nii,
siin võib olla ka kifti sees, ja
väga võimalik nemat teadsit,
et meie tuleme ja siis muiduki
võttame napsu ka. Parem viska-
me ta metsa, et keeki teda ei
leiaks.
Murrad konte ja hinge piinad,
Tasuks selle vastu võta, säh,
Seitse tsentnerit kama kiima, ehk
Kahe nägu vahelt jäme päkk!
Meie unistame, sosaame rikkaks,
Tõrva Tõnul aga tõuseb kõht,
Lööme lahinguid, kui märjad kikkad,
Peas haganad ja... allpool põhk.
Meie pelgame vanakuradit,
Tosin tantsisid silmi ees.
Kas te teate, et sada kuradit,
meid kui näeksid, siis püksi teeks.
Hale - sammal, aga armas tsihverplaat
Seitse aastat pole supi näinud,
Seened seljas, nii et nõrga kihvaga
Ära ligi mine, noortäi...
Kaua's mõtleme nõnda elada,
Armas ristirahvas! Kuule? Mis?
Või on vabadus täide neelata,
Mida ilma pole saadud vist?..
siis on wõimalus seda wiga parandada.
Teine asi, mida Teie meile etteheidate on nõrk
tähelpanu küla elule. See süüdistus näitab,
et teie "Edasist" olete lugenud wast mõne juhus-
liku numbri, aga mitte kõiki. Küla elust on
"Edasis" olnud materjali rohkesti ("Edasi" on
peamiselt küla kallakuga leht.), kuid meie
ei ole täiesti niisugune, nagu tarwis oleks.
Teie seletuse järgi on "Edasis" niisugune meele-
olu, nagu oleks klassiwõitlus külas lõp-
penud. Just seda meie arwates ei peaks saa-
ma kuidagi "Edasist" wälja lugeda. Käes-
olewa aasta jooksul on "Edasi" paljastawate
materjalide põhjal (mis külakirjasaat-
pani kompsud maha... Aga, mis ta
seal teeb? Ah, waat - ta wõttis pe-
ast wana mütsi ja sätib nüüd uut
pähe. Oh, sa ime - ta pani ka selle
uuesti sumadani tagasi ja wõttis nüüd
sealt ilusa punase-kirju siiru-wiiru-
lise! Mõtle, kui huwitab!.. Tal on
neid mütsa küll wist kolm tosinat kaa-
sas... Aga, näe, nüüd wahib ta end
taskupeeglist ja sätib hoolega lipsu!
(Lõbusalt). No lööme Klaara kas wõi
käed, kui see mitte see samane
uus kooliõpetaja ei ole!
Klaara: Jätta juba kord! Las ma waa-
-tan paremini (wahib)... Selles ma
küll ei kahtle, et ta see on, aga ta
wälimus ja ülalpidamine paistab mul-
-le weidi kentsakana olema.
Motja: Ei, ei! Mitte sugugi, Klaarake!
on mull juba 30 aastat kuklas ja oma eest
peremees. Ise olen see pere mees siin majas
ja just Tsizerow Wetka.
Uks awaneb ja sisse astub Wetka äi
"Tere hommikust"! kõlab Hansult.
"Tere, tere" wastab Wetka ning pakub
tulejale istet.
"Kas tulid hobust wiima wõi?
"Jah, oleks proowind ikka täna alustada
kündi, mis sellest, et täna küll puhepäew on".
"Kui sa ei oleks tulnud siis ma oleks
ise hakand, kuid nüüd ma õiendan neid
asju mida töö päewal aega poleks. Tarwis
minna waadata nisu seemet, täna nagu
puhkepäew ja pererahwas on kõik kodus".
Natukse aja jutustuse järgi wõtsid pererah-
was hommikut. Peale sööki wõtsi Hans hobu-
se ja läks kodu minema. Wetka aga
õiendas weel midagi koduseid asju ja läks
siis külasse. Perenaine-Anna aga hakkas
koduseid töösid tegema leiba segama j.n.e
Wetka läks Hansu naabri poole, kes
karteris olin, seda ei ole ma kusagil,
varjanud. Ma rääkisin seda 1935 aasta
suvel Voladarski raiooni partei komi-
tees parteitokumentide kontrollimise
ajal, teist korda rääkisin sellest
sama aasta sügisel, parteikomitee
sekretäri Burutinale, kolmas kord.
rääkisin sama aasta 5-dal. detsem.
bril Smolna raiooni partei komi-
tees parteitokumentide kontrolli-
mise ajal 4 kord rääkisin partei
tokumentide ümbervahetuse ajal
raiooni komitee liikme sms.
Lernerile.
Petersoni tuntsin ma. Eestis
Kui mind Eestivalitsus välja
N. S. V. Liitu saatis 1925 aasta kevadel
aprillikuus. Maikuus läksin
Petersoni juure korteri sama
õppima 1932 aasta sügisel Siberist.
tagasi sõitsin, ei olnud mul
korteri. Peterson kutsus mind
oma juure korteri, rääkisin sellest
Eluaaja aga võtan tänada.
Ma ei ole nagu naabri Mart.
Tema teid palub ainult hädaga,
Häda mööda siis võta vast".
Taevataat aga külma verega,
Kuulas ühte ja kuulas teist
Ja, et õiglane olla perega,
Mitte ühtki ei aidand neist.
Selle eest aga aitas kolmandat
(milleks kuradiks muidu usk!).
Kõiki aidata ei saa ju korraga
Polnud vajadust kah just.
Taevataadil oli palju tegemist,
Aitas ühte ja kah hää,
Aga see aitas kahte ligimest,
Kahte vaesemat ülepää.
Kinkis ühele koti kartulit,
Teine kesvi sai kördiväeks,
Jürilt seakarja võttis Arturi,
Peedu päeviliseks Märdi käest.
Aga kaasa elas kõike Kassiraibe:
maetud hõbe raha leiti plangu alt,
wanast majast kadus pesunaine,
püssiõppust tegi punakaardi salk.
- Teise hüüdeks oli lastel - "seltsimees",
aga tehti haiget: "Bursui -ii -i!"... Silmapilguks
käratseti mängus - silmad jonni wees-
kui ei pandud "teda" - "kommisaariks Wilguks.
Kohtasiwad aga "wihamehed" - nagu
häbenedes wähe ainult muigasid.
teine-teisel näitas Doomel punast plagu-
lapsi waeste-kooli aeda 6) hõikasid.
- Olid helged päewad agulites! Enne
Orjaks olnul naeris wastu loitew koit!
Töötav rahvas oma käega taotud õnne
- täägi, rinna, küünte abil hoidsid kõik!
6) waeste-kooli aeda organiseerisid punased lasteaia.
leiba siin ei olnut, ja sellega
võib seda tõentada, et Tint ei
olnut purjes. Nuid võib sellest
välja võtte teha, et nemad kuu-
lasid, mis meie rääkisime.
Teine: Midagi nemad ei kuulanud.
Wõru: Jah see oli paha asi, et meie
Tinti sija jätsime, nüid tuleb
minulki tarkus pähe, Willemsoon
küll ütles aga meie jätsime
nii. See tuleb nii välja nagu
vana sona rääkib, et iga kord
ei õpeta kana muna, vahel
õpetab ka muna kana. Sina
esimees muidugi teed homme
juhatuse istanku selle pärast, et
koik juhatuse liikmet ei ole
parteilaset ja ei tea sellest.
Siis saavad teada ja otsustavad
iseka.
oma mõtteid.
Kui ranginagi kohale sai, oli ka
Villemi mõte küps:
„Töötada oskab ta teha küll, aga
ta on hirmus hooletu, lohakas ja
uhke. Peab enesest hirmus palju
lugu. Temaga riielda on päris
rumalus - midagi ei aita. Kuida-
-gi teisiti vaja.“.
Villem
Kui järgmisel hommikul Andrest
vahetama tuleb, seisab viimane ukse
juures, tõrsakas nägu ees; jalad
harkis ja teeb suurest punasest
karbist suitsu. Kõrge soomemüts
on toruna välja venitatud ja tu-
tikene ta p tipul äritab millegi
pärast pealtvaatajat.
- No tere hommikut! -
tervitab Villem.
Ja sügiseks astus juba kolhoosi
kõik . arusaajamad talupojad jäid
ainult tagurlised ja kulakud, kellede
hulgas ka Poll Aleksander..
Kihutadi kolhoosist välja. Praegu - ava-
volutsioonilise metsapagenud kulakutekamba
kandimees.
kumi on pääsenud?
Paelu rääkis "Smesnov". 1936 aastal aprilli
kuul "Smesnov" sõidab leningradi ja
tagasi ja tõendab nüid hakkame sõdima.
1937 aastal kevadel "Smesnov"
tulep ja sapisenja külase Kalisenski külanõukoguse
Luuga raioni
Minu arvamise järele saab olema
Smesnovil oma grupp Sapisenjas loodud.
riigivastane
kus tema ei elanud aga sidet, pidas
Nii "Smesnov" võttis Kusdast töölt lahti
1936 aastal mai-või juuni kuul aga
sidet peab meie ümbrusega kunni 1937 astan
selle kohta kirjutasin mina (N.K.V.d)se
peale selle on Sapisenja kulast
Kalissinski kulanõukogust just Luuga raionist
3 meest kinni aresteeritud
kuulujutude tõendavad et mõnedelt
on leitud otsimise tagajärjel
Saksamaa raha j. n. e.
Ühes selle kambaga on aresteeritud
Vaska Skabarev. Sabisenja külast
Minu poolt. "Smesnov" arvas et
leiab endale pooldaja et luua
riigi araandja grupp.
kuid varssi tegin mina selle
asja noukogude valitsuse ees
avalikuks sellepärast et
mina ei salli niisuguseid parasiite
Meie palume seda asja järele uurida
kõvemast, ja teha lõp rahva
vaendlastel
5/IX 1937 a
näha keegi. Uus harosakonna juhataja paistab
olevat "pastla"-laadi mees sest kaitseb samuti
Kamsovo kahjureid, või on selle kaitsmise taga
midagi tõsisemat.
Kamsovo õpetajad ei saa ütelda, et vaid
Paulmanni ja Sipsaka kahjustamise töö pärast
vastutama peaksid, nagu Ivanovo õpetajad.
Nad on selle paljastamiseks teinud kõik, mis
nende võimuses seisis. Kamsovos on mitu komis-
joni käinud (muidugi küll ainult raioonist) ja
mitmel korral on Kamsovo lugu lehe veergudel
olnud. Kuid kõik ikka on põrgatud vastavate
asutuste ja isikute puupäisuse vastu.
Kamsovo õpetajad oootavad, et "Edasi" toime-
tus katsuks mõjuvamad sammud astuda, et kahju-
rite kampa paljastada ning likvideerida. Oleks
hädatarvilik, et toimetusest endast keegi ägedam
ja energilisem mees kohale sõidaks, ja kes raiooni
organisatsioonide ees suudaks oma sõna
maksma panna. Muidu pole siin vist paranemist
loota.
Neljal Kamsovo õpetajal on praegu niisugune
meeleolu, et kui lähemal ajal siin muudatust ei tule,
siis tuleb sellest haisevast õhukonnast eemale katsuda.
arstin. Sina ju ikka veel 89 27.
armastad mind.
Maria - Mispärast sina ei öelnud mulle?
Mina oleksin aru saanud ... Mis-
pärast sina ometi ei öelnud seda mu-
le?
Sergei - Mina armastan sind ... Andes-
ta seda mulle! Mina kartsin avada
seda hirmust saladust.
Maria - Ja sellepärast sina, siis arva-
sid paremaks minule haigust
edasi anda. Ja nüüd sina veel
räägid, et armastad mind.
Sergei - Saa aru ... meie oleksime
ära sõitnud ... Meie poleks
olnd mitte kui mees ja naine.
Mina oleksin midagi selleks
välja mõtelnud ... ainult ära
jäta mind maha
Maria - Hää küll ... Küllalt. Ma
praegu ei tea midagi ütelda.
Sõida üksi, mina jään siia
ja südametu majaperemeeste kohta. Kuid mis siis ikka
teha kui inimene korteri üüri ei maksa, kuna pakse
vene optante küllalt on kes igas lehes, sadandeid ja
tuhandeid marke ainult korteri eesõiguse eest n.n.
nii lõpetas "Vaba maa."
õhkas Liisi
"võtme raha" maksavad. Kuhugi pole menna, külas
saab vähemalt ikka tööd ja natuke süüa, kuhu kolida
haige vana inimesega väikse lapsega ilma rahata.
Vihm pladiseb vahetpidamata. Üks must pilv tõuseb
ja teine vajub. maa muutub pehmeks. Saunaküla ujub
nagu veel. igal pool läikis ja sulises vesi.
Liisi on haavatu tuppa toonud. Ja mähib hoolega
kätt. Haigel pole enam palaviku ja ta kõhnal näol asub
pool lõbus pool murelik naeratus.
- Polegi enam valus, lausub ta Liisile, kes käe ju kinni
pintinud
Kui see vihm ometi üle jääks! hirmus märg ja porine
võiks ju minema hakata. kuked laulavad. varsti ju
läheneb hommik ja valges pole midagi teha.
- Palitud ka veel pole pintsaku lööb kohe läbimärjaks.
arutas ta nagu enesele.
Võsu suured mustad silmad viibivad Liisi näol
nukra tõsidusega. Ja vaatab ümber toakese armetust.
ja märkab häkki, et uks puudub. Tumedalt tekib
aiju mälestus uksest, kui esimene kord haavatuna
Roobertiga siia toodi. Oli vimane mälestus uks, mida
Liisi siis hoolega kinni pani.
Siin oli enne uks, näitab ta Liisile
maha ja viis minema. jäi vaid koridori uks. homme
Talwel
Lumest walge liht ja wäli,
kirdetuul ja külm on wali.
Meile lastel järwe pääl
meeldib uisutada sääl.
Taewas sinab, pilwi wähe.
Jää see särab, sõita lahe
Oh, kui lõbus uisutada
järwel oogsalt libiseda.
Selleks, et me kaswaks terwed,
teras kindlad noored põlwed.
Aitab palju keha õppus
mida Lenin lastel ütles
10/III - 36
ning ei lõpetand
mingisugust kursust
ära mis sa minewal
aastal siin õppetasid
Sellega tahab
Külaots mingid
plani luua.
noordel harituse
maja wastu. ning
ühtlaisi sellega
ei ole weel usuwastas
tööd jalule
Säädnud
Kakk
28/X33
Ühel päeval sai kirjanik külast kirja.
Keegi kolhoosinoor kirjutab pikalt ja
laialt kolhoosi elust ja puudustest,
kiidab (viisakuse pärast) kirjaniku teoseid
ja kutsub lõpuks, alandlikus toonis
oma kolhoosi.
"... Sm. N., kui teil võimalik on,
ärge pange pahaks, ehk sõidaksite
suvel kuuks-pooleksteiseks meie kolhoosi
Meil on suur vajadus niisuguste ini-
meste järele, kes võiksid meid kultuur-
küsimustes aidata
kolhoosi
Teie tutvuksite tegelku eluga ja
enesele kasulik - teie teosed tuleks
palju tõetruimad, kunstilisemad..."-
Viimase lause oli noor autor maha-
tõmmanud. Vist arvas, et see kirjaniku
enesetunnet haavab.
Ta jatkab edasi: "Ma pean tõtt
ütlema - kolhoosis elu kolhoosis
ei saa teile kuigi palju
siis laulu suu seal jahmatab
Me hõiskame seal ühes kõik
sest kuudud kõik saab meie hõik.
Siis kui kodu lähen ma
laulan ka veel rõõmuga.
Ja kui laulu lõpetan
siis oma venda õpetan.
Kui õpetatud saan ma ta
siis õpetan ma emad ka.
Kui lõpetan ma ema ka
siis heidan mina magama.
Laiskus ja sõber.
Laiskus, laiskus lase mind lahti
õppus piinab mind ja sind.
Nii kui saad sa lõbu mahti
naerab oksal väike lind.
Mina laiskus sind ei piina
sind vaest koolipoisikest.
Õlle kruus ja pudel viina
piinab väikest poisikest.
Edasi toimetus
Teilt saades kirja: miks
mina ei kirjuta?
Pean teatama et ma
viimastel aegadel väga
nõrka tervisega ja
püüdsin ennast arstida
see pärast ma raioonis
ei käinud ja kolhooside
tööde saavutustega olin
tutav ainult ajalehe
veergude kaudu ja ka
mõne isiku jutuaja-
see ei rahusta ega
luba aja lehe veerule
miskid saata
Mina olen püüdnud
ja saan ka edas pidi
esinema ainult
nud ja peagi ähvardab rusuhunnikuks
langeda kogu onn, et sellises elamus elab
abielupaar oma 3 alaealise lapsega
siis tõesti ei saaks seda keegi uskuda...
Kuid ometi elab seal Johannes Susi
oma abikaasa Emma-Elfriede ja 3 lapse-
ga, kuna neljas laps uppus sinna
elamusse vette ja porri. Kogu perekon-
da ähvardab ka iga hetk onni sisse-
langemine.
Elamusse pääseb küürutades. Ka
sees peab olema kummargile, sest onni
kõrgus on vaevalt 150 sm. Akna avaus
on kinni topitud kaltsudega. Laest
tilgub kaela vahet pidamata musta
vett, mis imbub laeks olevast kõntsast.
Toa põrandal on vesi ja pori kuhu peale
pillutud õlgi, rohtu ja hagu. Nurgas
asetseb kubu mädanema hakanud hagu,
Õemehe poliitika
Joomine, suitsetamine, kiskumine
sõimamine ja vargus on "Julguse" kolhoosis
(Alam Ingachi r-on Krasnojar kr) kõige süga-
vamale omad juured ajanud. Huligaanid
huligaaniteks see nurjatu ja häbemata
tegu mis tegid huliganid kellede eest
seisab part org sm Härnets. Lugemise
toa ja klubi seintel ripuvad valitsuse
juhtide pildid huliganid raiusid
kervega valitsuse juhtide pilte. Klubis
raiusid raud ahju katki, panid siibri
kinni lasid suitsu klubisse klubi
uksed lõhuti kivide abil puruks
Klubi oli 2 sutkit ilma usteta.
Kui lugemise toa juhataja sel Vaarik
hakas hulgaanisi noomima ööldes
selle lubamata teo eest võite kohtu alla
saada. Siis vastas A. Aruksar, ära
kisenda mino sind ei karda õemees
ja Tšistakova, Viimane rääkis, et
Kuusk peaks esimeses järje korras
vabriku aja lehte kirjutama ja nendest
puudustest partrikomitees rääkima
aga mitte "Edasisse" kirjutama.
4) suudistus, et mina Eestimaa
ga sidet pean. Minul oli üks vend
Eestis, kes möödunud aasta sügisel.
seal ära uppus, naine jäi kahe veikse
lapsega üksi, ta kirjutas minule ja
oli väega õnnetu. Mina tundsin
ennast kohustatud olema teda
trööstida, ma tean, et ta on oma
kahe lapsega seal nälgas. Ma kirju-
tasin, tadile, kes on kehvik, ja palusin
teda oma venna lapsi aideta, et
need nälga ei sure. Viimase kirja
kirjutasin ma käesoleva aasta jaanu
ari kuus, kuid vastust ei ole siia maale.
Niisugune side on minul Eesti-
maaga
17. juulil käesoleval aastal, kutsuti
mind N.K. V. D. sse. ja kuulati üle, sest
Meeste jutt hakkas juba lõppema,
selle pärast et päike tüüris õhtu
poole. Wetka hakkas kodu kiirusta-
ma minna, sellepeale waatamata
et Jaak teda waigistada püüdis.
Rääkis weel kuidas Polle poisid
tema naise olla tuppa kinni pan-
nud ja ukse tagant nööriga kinni
sidunud. Rääkis igasuguseid ähwar-
dusi Polle poiste poolt. Arutati nisu
seeme küsimust külwiks, mille järele
ka nüüd Wetka oli tulnud. Jaak
lubas ise seemne temale kodu tuua,
sest praegu oli seeme weel puhastamata.
Wetka wõtis siit weel noore koera-
kutsika, et omale koera kaswatada ja
astus kodu poole minema.
Kiirelt astus Wetka kodu poole,
läbi metsa. Kodu jõudes astus ukse
juure, tõukas teda mis aga kinni
oli seest poolt, warsti awati uks ja
Wetka astus tuppa. Toas jooksid
lapsed talle wastu hea meelega.
4) Abbi ei olle mul ühtigi.
5) Muud ammetid ei olle mul koli kõrwas, kui
Maggasini kirjotus.
6) Palga eest on mul moisa poolt nelja wakka
maad pöldo (liwamaad) kui ka heinamaad kingi
tud, ja walla. Maggasinist saan wiis tündert rukk
aastas kõrwa.
Annial
Kolimaias sel 18mal
Märts 1863
Koolmeister
J. Dreyer
Aulikkud kolide järrekulajad!
Teie sowimisse järrele annan minna
Teile teädust Prasiko ja Kampiwalla
kolist, Harjo-Janikihhelkondas.
Ses kolis ollid sell talwel 33 kolilap-
sed. 19 poisid ja 14 tüttarlapsed.
Sawad ühhes kous õppetud; agga
poisid isse ja tüttarlapsed isse lau-
das istmas.
Sel wiimsel näddalas ollid 28 lapsed
kolis 16 poisid ja 12 tüttarlapsed.
Neid saab õppetud: luggema, laulma,
kirjotama ja rehkendama.
No 110.
Keelt oppind.
3) 1 aasta Kehra waldas.
4) Üksi päini ilma abbita.
5) Ei muud kui Koolmeistri ammetid.
6) Mois annab ühhe innimesse mona
ja 4 wakkama põldo on seäl jures:
Lõppetusel piddin weel auulikko
õppetud Eesti seltsi palluma,
Kas teie ehk ühhe Kolmeistrehe
abbi kassa pärrast ei woiks nou
piddada nago oppetajattel on.
Se olleks wagga tarwis ollewad;
ja mõnned lessed ehk waesed lapsed
Kuddas issegi ehk teate et meie
jures se nou pidda menne mis
Kül woiks, agga mitte korda ei
lähhe; sellepärrast olleks auulik-
ko oppetud seltsi kül pa
selle asja pärrast üks sa
Ja weel, kas se ei peaks korda
minnema kui igga Kihhelkondas
Kirriko liggidale üks waeste
maia saaks ehhihud kus need
waesed, Kellel pea warjo ei olle
woiksid asset ja ka nattuke
katte tööd leida uhhe hole-
kandja wallitsusse al.
Kehras sel 13mal Jurriku
Auulik Eesti oppetud selts!
Katsun siin teie Pernu Postimehhe
sees nimmetud küssimeste peale wastusam
1) Harjo Jani Kihhelkondas Kehra
waldus ja Kehra Küllas.
2) 15 poissi ja 17 tüttarlast.
3) Meie Küllas ei olle ennam kui
need Nomber 32 Ko KisKooli on
4) Wiimsel näddälal olli ühte koko
24 last.
5) Suremad oppiwad ka kirjotama
ja rehkendama agga wähhemad
luggema ja laulma üksi.
6) Keige norem on 7 ja Keige wan-
nem 14. aastat.
1) Karl Auder 44 aastad wanna,
ja pois mees:
Tallinnas Rettungs Anstaltis
ha keelt ja ka nattuke saksa
N: 104.
Need on wannad 9-17 aastast sadik u
Koolmeister Adam Reisig. 33 aastad
wanna, poismees, Länemaal Kullama
Kihhelkondas ja waldas sündind ja kassund
Jeddewerres kolis olnud. Moistan suggo
Saksa keelt, agga mitte heäste.
5 aastat ollen kolipiddanud ühhe saksa
Graf Sieversi all. 3 aastat ollin
Länemaal Merjamakihhelkondas Kasti
walla kolipeäl; ja nüüd 2 aastat Rasikul.
Muud ammetid ma koli korwas ei olle prukind.
Ainaüksipean koli. Maad mul ei olle,
Herra annab mulle talwe kolipiddamisse aial
leiwa ja 30 rubla hõbbedat palka.
Adam Reisig
Kirjawastus Kolist
1) Harjojani Kihhelkonnast, Annia walla Kool
2) Kolmkümmend pois- ja kümme tüttarlast
on sel talwel ühhes toas kolis käinud.
3) Lapsi on üllepea kaks sadda, kes peawad ülles-
andmas käima, kuidas moistwad luggeda.
4) Wiimselt olli Kolis nellikümmend üllepea.
5) Lapsed õppiwad luggema, laulma, kirjotama,
rehkendama, kui ka nattukenne saksa keelt.
6) Kolilapsed on üllepea 10nett kunni 15 aastad
wannad.
Peale selle annan weel teada:
1) Koolmeistri nimmi on Johann Dreyer,
kolmkümmend kuus aastad wanna; Naese mees.
2) Koolmeistri ammetid ollen õppinud Läne
maal Wiggala Kolis B. Gildenmanni jures
Kes praego Pernus ellab ja moistan ka saksa keelt.
3) Koolmeistri ammetid ollen piddanud kolm-
teistkümmend aastad ühhe kohha peäl.
B. Pääle selle tegi nõukogu otsuseks. 1876 aastal
eksituse läbi rohkem magasi raamatusse sisse kirju-
tatud 29 tschetwerti 44 garnitsat kaeru puudusest ma-
haarwatud ja on nüüd puudus magasis:
69 tschetwerti 42 1/2 garnitsat rükki 15. tschetwerti keswi ja
111 tschetwerti 1/2 garnitsat kaeru.
Nõumees Karl Panning olli selle wasta, et nõukogu
poolt 29. tschetwerti 44 garnitsat kaeru magasi raama-
tust maha kirjutatud saab.
1887 aastawalla wanema ja walla wöörmündrite käest
sisse nõuda.
Nõumees:
Nõumees: Juhhan Ramm
Hans Kaddak
Peter Maddison
Otto Müürsep
Karl Punning
Johan Madisson
Jaan Keiso
Hindrik Muuga +++
Jaan Pääränd +++
Jaan Poska +++
protokollile
1887a. Wana wallawöörmünder. Adam Madisson ei kirjuta
1887a. Wana walla wöörmünder. Hindrik Käsper ei kirjuta
protokollile alla.
1887.a. Wana walla wanem Hindrik Anijärw ei olnud
siin rehknungi käest andman ja ei kirjuta ka maga
Wallawanem: Jakob Muuga
Kirjutaja WRosenthal.
Rasina walla nõukogu 1 Septembril 1888.
Juures oli wallawanem Jakob Muuga.
Tänasel päewal pani walla walitsus järel seis-
wa rehknungi magasi wilja üle ette, mis 1888 aastal
sisse wõtta tuleb:
Walla waestele antud:
Palkade ja jaama moo-
na pääle - " - 372 " - " 558 " - " 1728 "
Rasina wallas on 1465 1/2 taadret Luteriusuliste kaes
ja 59 1/2 taadret õigeusuliste käes ja saab iga
luteri usulise käest 3/4 garnitsat rükki 3/4 garnitsat keswi
ja 1 1/4 garnitsat kaera ja iga kreeka õigeusulise kaest:
1/2 garnitsat rükki 1/2 garnitsat keswi ja 1 garnits
kaeru taadre päält sisse wõtta ülewan pool üles-
tähendatud masude tasumiseks - ja tuleb selle
järele sisse 1099 garnitsal rükki 1129 garnitsat keswi ja
1899 garnitsat kaeru ning on sell mõõdul tulewa aasta
hääks ette sisse wõetud: 154 1/2 garnitsat rükki 93 garnitsat
keswi jo 171 garnits kaeru.
Pääle selle tegi nõukogu otsuseks iga laenatud tshet-
werti päält nii kui seeniajani 1 garnits oodust
Kusta Alberile passiandmise perast tegi nõuko-
gu otsuseks: temale mitte passi anda, et temal
wäljas pool walda teenistust ei ole ja walla kulu pääle
wõlga teeb.
Wiimaks sai nõukogu poolt otsuseks tehtud, et
Jüri päärand mitte walla maksudest priiks ei jää.
pää
et temale juba pool raha jäetud on ja tema ise kallist
puu tööd teeb wana wõla 11 rbl. 36 kop. aga maksab
Jüri pääraha Päärand ära.
Ane Zääro ei saa edespidi walla poolt abi
Rasina walla nõukogu 25 Aug. 1883.
Juures istus wal. wan. H. Anijärw
Tänasel pääwal andis walla wanem
nõukogule teada, et Rasina küla-
koolmeister Jaan Praggi ennast koo-
li walitsuse ees ametist lahti
on ütelnud, mis peale nõukogu
poolt otsus tehtud sai:
Walla wanem paneb
aealehtede sees kuulutu-
sed wälja, et kooli koht
saada on Jüripääwast
1884 ja wõiwad (ennast)
eksamineeritud koolmeist-
rid, isiäranes need, kes
täieste wene keeles muu
õpuste kõrwas tundisid
wõiwad anda, nõukoguga
kaupa tulla tegema. -
Nõumees: Juhhan Ram
Hendr. Muuga ja
Peter Jueksar
Johan Wardja ei
Johan Müürsep
kirjutanud ennast
Willem Fucks
Adam Wõssu
Jaan Tätte +++
Walla wanem: H Annijerw,
Rasina walla kogu 12 Octobril 1883.
Juures istus wallawanem Hendr. Annijerw
Keiserliku IV Tartu Kihelkonna kohtu eeskirja täitmi-
seks 1 Octobrist 1883 N 6909 saiwad tänasel ülewal nime-
tud pääwal wallawanema käsu peale kõik selle walla
täieealised hääle õigusega liikmed kokku kutsutud otsu-
se tegemiseks selle üle: Kas wald tahab Josep Kan
grut - kes Hoowi kohtu otsuse järele 12 Maist o.
N 2694 hobuse warguse pärast üheks aastaks neljaks
kuuks wangi hoonesse oli mõistetud aga selle aseme
le 80 witsa löögiga trahwitud saanud - oma kes-
kesse tagasi wõtta wõi mitte.
Selle käsu peale oliwad siis järelseiswad selle
walla hääle õigusega liikmed walla wanema ees-
istmise all kohalise walla maeasse kokku tulnu-
wad ja andsiwad omad hääled nõnda kui siin
ülestähendatud on:
kütma ja tema üle walitsema; poodi-
koht wõib nõukogu Daniel Prii käest
tänasest päiwast kuni 23. Aprillini
1889 igal ajal ilma ette ülesütlemata
wastu wõetud saada; wastu wõtmise ajal
peab Daniel Prii poodihoone kõrra-
pärast korda säädnud olema ning ei
ole Daniel Prii'l iialgi ühtki tasu-
mist wõi järele maksmist pärida ja
kogu soowib, hoonest oma kraamiga
äraminema
Et Daniel Prii eesseiswate tingimistega
kõigiti rahul on tunnistab tema oma
allkirjaga siin kohas järelseiswalt:
III mas otsus tänawu aasta pääraha maksu
alla üles wõetud Johan Muuga Jaani poja
eest ei ole see seaastane pääraha, et ta weel
nõrk on, mitte sisse nõuda waid tulewase
aasta rehknungi külge lüüa peab aga päält
see Johan Muuga oma pääraha maksma.
Noumehed kirjutawad selle proto-
kollile omad nimed olla.
Jaan Lammas XXX
Jaan Päärand XXX
Juhhan Ramm
Karel Punning
Peeter Otti.
Mihkel Kiipli XXX
Adam Aniotti XXX
Mihkel Kärik
Wallawanem Jakob Muuga
Rasina walla nõukogu 4 Aprillil 1889.
Ärakiri wälja -
Juures oli walla wanem Jakob Muuga.
kirjut.
A. Keiserliku IV Tartu Kihelkonna kohtu eeskirja põhjusel
12 Märtsist s.a. No 1870
pani walla wanem nõukogule ette, et Ann Zääro IV Tartu
Kihelkonna kohtule palwe kirja on saatnud, mille läbi tema
Rasina walla käest 10 rbl. endale abirahaks nõuab ning
et kihelkonna kohus ette kirjutanud on, selle üle üht otsust
teha, kui teda weel mitte tehtud ei ole; mis pääle nõu kogu
poolt otsuseks tehtud sai:
Ann Zäärole mitte Rasina walla poolt
abi anda, et tema juba Kõrge Kroonu poolt
abiraha saab ja et temal täieealine poig
on, kes teda toita wõib.
B. Pääle selle said nõukogu poolt walla wanema ette paneku
pääle weel järgmised otsused tehtud:
I Walla waestele, kes seeniajani walla poolt magasest
wilja ülespidamise abiks saiwad, ei saa edespidi enam
magasist wilja, waid saab see abi andmine raha pääle
muudetud ja see raha kas waeste kassast wõetud, ehk
walla maksude rehknungi ärajagamise juures maks-
jate walla liikmete pääle ära jaotatud.
II Mai Kriisk saab (Ja) walla poolt 10 rbl aastast korteri
raha ja 3 wakka rükki ja 2 wakka keswi eest asemel
raha abi, mis selle järele arwatud saab, mis 3 wakka
rügade ja 2 wakka keswade hind omal ajal see on maks-
mitte kõik aastal sisse ei tule ja jääb palju walla liik
ühel
metel mittmel aastat maksmata) maksud maksma-
ta, mille perast temal wõimalik ei ole terminik walla
wäljaminekuid ära tasuda ja nõudis selle tarbeks passi
pani ette et
ja trahwiraha kassade sula raha Keiserliku IV Tartu Ki-
helkonna läbi paluda tuleb.
Keiserliku IV Tartu Kihelkonna
kohut paluda, et passiraha kassa raha
60 rbl. 36 kop. ja trahwiraha kassa
sula raha 138 rbl. 73 kop. ülekõige
199 rbl. 99 kop. pruugirahaks walla
walitsuse kätte antud wõib saada.
B. Pääle selle sai Jakob Muuga nõukogu poolt woli
walla eest
meheks walitud kohtu käimiseks Wiido Hermsoni
wastu Kusta Alberile passi andmise perast.
Karl Puning
P. Maddison
Jaan Poska XXX
rewidirt sel 2 Decbril 88
Rasina walla nõukogu 10. Januaril 1889.
Juures oli wallawanem Jakop Muuga
Tänasel päiwal tegi nõukogu otsuseks
et nõrgameelelisele Miina Lükk, Karli
tütrele, kes rasedaks on saanud, walla trah-
wikassast esimelt 5 rubla, et temal omal
ülespidamist ei ole, abiraha anda ja et
tema, nii kui wallawanem seda on toime-
saatnud, ühe peremehe korteris elab, mis
eest selle peremehele küidi korrad maha
jäetaks ning waliti nõukogu poolt, et
wald sunnitud on Miina Lükk'le abi and-
ma, Miina Lükk'i raskejalgseks jäämise
asjas walla eest kohtukäijaks Rasina
nõukogu liige Johan Ramm; Kõik
Miina Lükk'ile nüüd ja edaspidi walla
poolt antud abi on süüdlase käest
tasutud pärida, niisama ka kõik kohtu
käimise kulud.
II. andis wallawanem teada et kaupmees
Daniel Prii, kes 26. Juulil 1883 kahetõist
kümne aasta pääle walla poodi rendi-kon-
trahi on teinud, edasi kaubelda ei wõi
ja oma rendikontrahi edasi täita
ei taha, nõukogu tegi otsuseks: selle pärast,
et Daniel Prii edasi kaubelda ei wõi saab
tema omast tingitust walla poodi rendi-
kontrahi täitmisest priiks jäetud ning
wõib Rasinawald tänasest päiwast saadik
selle poodiga teha, mis aga soowib; kui
wald seda poodi aga enne 23. Aprillini 1889
tarwitada ei soowi, siis peab Daniel Prii
seda hoonet niikaua ka korrapärast
Johan Rammile
ära kiri antud.
mise ajal on.
III Sai Johan Rammile nõukogu poolt selle iga päewa
eest lubatud, mis tema Miina Lükk - Jaan Aniotti
lapse toitmise asjas kui Me nõrgameelelise Miina
Lükk kaem eestkostja Kihelkonna kohtu käimiseks
tarwitab ja ning tehti.
Otsuseks:
seda maksu eestulewa walla
maksude rehknungi külge.
lüija.
IV. Jüri Praakli walla poolt abi palumise pääle lubati
mise abiks, et temal ädalised lapsed on ja ise aga
wanaduse perast enam teenida ei jõua.
V et Johan Muuga waesuse perast jan et temal ka wana
wigalane isa toita on, oma walla maksusid ära mak-
sa ei jõua sai temal nõukogu poolt 3 rbl waeste
kassast tema walla maksude tasumiseks kingituseks
V Pani walla wanem nõukogule ette, et Joosep Muuga
üles on annud, et temal wana wigalane isa toi
ta on, misperast temal wõimalik ei olla oma walla
maksusid ära maksa, ning nõuab, et walla maksust
priiks jäetud saab. mis pääle nõukogu otsuseks
tegi Joosep Muuga isale Johan
Muugale 3 rbl. trahwi kassast iga
elab. Joosep Muugad aga mitte walla
maksudest priiks jätta.
VI Sai Jakob Kägrale sant Mari Petersoni korteri eest
3 rbl. ja Mari Peeterson ülespidamiseks 3 rbl. lubatud
ja see raha 6 rbl. on trahwikassast maksa.
VII Wiio Johansoni oma wigase mehe Karli Johansonile
ülepidamise abi palumise pääle tegi nõukogu otsu
seks Karli Johansonile 6 rbl. trahwi kassast lubada
seda raha aga tema poege Jaan ja Peeter Johansoni
käest kohtu läbi sisse nõnda lasta ja enne nendele mitte
passi wälja anda.
VII Pani walla wanem nõukogule ette, et Rein Nagelmani
naese matmise pääle 3 rbl. kulunud on mis pääle
nõukogu otsuseks tegi seda summad trahwi kassast
tasuda.
Tehti noukogu poolt otsuseks: Rasina küla kooli
tare üle kõige lauadega ärawooderdada ja koolitamise
wäljast poolt
sein
ruumid ja koolmeistrite kambrite seest poolt ära sikatu-
rida ja koolitamise ruumi pottikiwine ahi sisse teha.
Selle töö wälja pakkuda ja meistriga nõukogu poolt
kaup teha.
Nõumees Juhhan Ramm
Peeter Maddisson.
Otto Müürsep.
Jaan Lammas
Peeter Otti
Johan Zirna
Adam Anniotti
Jaan Päärand +++
Mihkel Käärik XXX
Peeter Madisson XXX
Rasina walla nõukogu 14. Aprillil 1889.
Protokolli põhjusel 4 Aprillist s.a. pkt. VIII sai tänasel
ülewan nimetatud päewal nõukogu ja Wiido Heeringe
wahel järel seiswa kaup tehtud, läbi kõneldut ja kinni
1 Wiido Heering wõttab Rasina walla poodi kõige
kõrwaliste ruumidega ühes nõukogu poolt pantud pii-
rides heina ja aijamaaga järestiku kuue ja ühe poole
aasta pääle, see on 1 Juulist 1889 kuni 1 Januarini
1896 rendile ja maksab iga aasta ükssada ja kumme
/: 110 :/ rubla renti.
II. Pool aasta renti on iga aasta ettemaksa
III Kui ette peaks tulema, et kaupmees enne rendi aja
lõpu seda kohta käest anda tahab, peab tema pool aas-
tat enne rendi aasta lõpu nõukogule üles ütlema.
IV. Mille wastu aga, kui poodi renntniku kohta üks kohtu
läbi tõeks tehtu kuritöö ette on tulnud, kontraht jookswa
aasta lõpul murtud on ja on nõukogul õigus seda
pooti ühele tõisele wälja renti, kui ka rendiaeg weel
mitte otsas ei ole.
Pood ei woi kontrahi aja sees mitte kinni pantud saada
waid peab kaupmees kõige selle aja sees sääduslikul
wiisil kauplema; wastasel korral aga kontraht aasta
lõpul murtud on.
Et selle kontrahiga rendile wõtja kui ka rendileand-
jad rahul on tunnistawad nemat oma allkirjaga
Rendilewõtja Wido Hring
Adam Aniotti +++
Walla wanem: Jakob Muuga
Rasina walla nõukogu 14 Apillil 1889.
Protokolli põhjusel 1 Oktobrist 1888 pani walla wanem
nõukogule ette, et (kooli) Rasina küla kooli kooli tare wäljast
poolt laudaga wooderdata ja seest poolt seinad sikaturida,
mis pääle nõukogu ja Saweli Dorofeewi Stepanowi wahel
järel seiswa kaup tehtud sai:
I Saweli Dorofeewi Stepanow wooderdab Rasina küla
koolitare oma laudade ja nagladega ja
II Sikaturib Stepanow Rasina küla kooli 2 koolitamise ruumide
ja 2 koolmeistrite kambrite seinad ja parandab 3. kool-
meistri kambi sikaturi ning teeb ühe pottikiwi ahju
koolitamise ruumi, kus juures kõik meistri material
on. Üksinda lubi saab walla poolt ostetud wald aga weab
kõik materjali manu. Selle töö eest maksab Rasina
wald 250 rbl. meistrile, millest 25 rbl. käerahana antud
sai. Kõik see töö peab Saweli Stepanow 1 Augustiks
s. a. walmis tegema.
Tööwõtja Saweli Stepanow Nõumees: Juhhan Ramm
Karel Puning
Peter Otti
Mihkli Kiipli XXX
Aadam Aniotti +++
Jaan Päärend +++
Rasina walla wolikogu 26 Julil 1883.
Juures istus walla wanem: H. Annijerw
Tänasel pääwal sai alnimetud wolikogu ja
Daniel Piir wahel järelseisaw kontraht läbi
kõneldud ja maha tehtud:
1, Rasina walla wolikogu annab Rasina
walla poodi 12ne järestiku aasta peale
Daniel Piirile rendile, ja maksab ren-
dile wõtja iga aasta 110 rbl. renti ja ni-
melt: iga aasta 1ses Januaris rent ette
ära.- Rendi aeg alustab 1sest Januarist
1884, - see aea eest mis rentnik kuni
11e Januarini 1884 saab kauplema, on
tema 30 rbl. ära maksnud.- 12 aasta
eest om see kaup katski.-
2, Peab rentnik ise tarwilik kütte puu mu-
retama, aga wald maksab nimetud
poodi eest tulekassa raha.
3. Rentnik saab see maa tükk päälmise
kohtumaja nukka mant /: Schmalzi
poodi poolt :/ kuni Peter Juksare piiri-
ni risti üle suure tee weerde kupatsini
omale pruukimiseks, kui ka see heina-
maa tükk poodi otsast üle tee, ja kui
wallal wõimalik on, siis saab rentnikule
weel see tükk päälmise kohtumaja nur
ga mant kuni Peter Juksare pääl-
mise kupatseni mano antud, kohes
magatsi ait peale ehitadas.
4, Rendile wõtja peab see poodi hoone eest
hoolt kandma ja korras pidama
suuremad parandamised mis tarwis,
saawad walla poolt sära toimendud.
5, Tulekahju eest mis piaks juhtuma
ja muude kahjude üle, mis rentniku
le wõiwad selle 12ne aasta sees juhtuda,
kannab rentnik ise
6, Rentnikul ei ole luba seda poodi muu
tarwituste peale pruukida, kui kauplemi-
seks ja ei tohi ka ühelegi tõisele seda
kontrahi ilma walla wolikogu tiadma-
ta ja lubata ära müija, aga wõib seda nõu-
kogu lubaga teha; kui luba ei saa antud ja rent-
nik seda poodi ise pidada ei taha, siist wõib tema
ka enne kontrahi aea lõpu seda wallale tagasi
anda, kes seda wasto saab wõtma ja wastsest
tõisele wälja rentima
7, Rentnik peab auusaste ja korrapärast ela-
ma, ei tohi ühegi auusa elu wastaste asja
dega ette tulla, wastalisel kõrral on see
kontraht kohe murtud ja kaotab rendile
wõtja ette maksetud rendi.-
8, Rentnik peab kui ära poodi tahab anda,
pool aastad enne nõukogule tiada andma.
Et need ülemal nimetud punktid
nõukogu poolt kinnitud omma, tunnista-