Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Kirjutaja " 53 "
Walla postimees 31
Keina kohtu kulud 59 " 50 kop.
Emmaste" " 17 " 70 "
Abi talitaja palk 5 " "
Kubermangu Zeitung 3 " 50 "
Magasine aidamees 3 " "
igaüks 6 healt. Kiwinuk ja Toi tõm-
basiwad leisku ja sai leisu läbi uueks
wolimeheks Juhan Kiwinuk
Wolimehed on numbri järel:
1 Mihkel Risti peremeestest
Mihkel Kibuse
3. Nigulas Bollmann
4. Priidu Meiuse
5 Ado Wesingi
6 Willem Leiwath
7 Priidu Krumholz sulastest
8 Andrus Norgan
9 Juhan Kahu
10 Peeter Soba wabatnikutest
11 Juhan Kiwinuk
12. (Mihkel Mäe) Juhan Wesingi
Magasine ja laeku arud saiwad ette
loetud, läbi waadatud ja õiged leitud.
Seega lõppis koosolek. Ado Wesingi
Wolimehed Mihkel Risti Willem Leiwoth
Mihkel Kebus +++
Nigulas Bollmann XXX Mihkel Mäe
Talitaja: Alhoff
Kirjutaja TPiik
Wolikogu koosoleks
No I 5 Juunil 1890
Tuliwad kokku wolikoguliikmed Andrus
Norgan, Nigulas Bollmann, Peeter Soba
Willem Leiwath. Mihkel Risti ja Mihkel
Kibus talitaja tellimise peale, tulemata
oliwad jäänud, kes kodunt wäljas oliwad:
Priidu Krumholz, Ado Wesingi, Juhan Kahu,
Juhan Wesingi, Priidu Meius ja Juhan
Kiwinuk. Talitaja ette panemise peale peeti
nõu walla postimehe pärast, kes Kärdla post
kontori ja walla wahet kirjad kaks kord nädalas
Korralikult ära peab. Senni ajani oli posti
Kirjad Keina walla liige Willem Kaptein kunni
Keina poodi toonud ja sealt siit wallamees
Laas Kerner lahtiselt ilma taskuta walla
majasse. Et aga asi mitme käe toimetuse läbi
mitte õieti korralikult ära ei toimetatud, siis
peeti nõu wolikogu poolt, et otse Kassari walla
majast kirjad kinnises taskus saawad Kerdla
post kontori 2 kord nädalas wiidud ja sealt
toodud ja pakkus seda kaupa wälja.
Seda kaupa wõttis oma peale Kustaw Wälja
ja lubas korralikult seda toimetada.
Seda kaupa pandi kaubaraamatusse kontrackti
( Waata 1890 a lehekülg 36.) Selle ette maksetakse
Kustaw Wäljale kolm kümmend seitse rubla (37 rbl)
10 keskmist Kassari küla talu rentniku
a. 1 pak 18 jalga pitk, 1 palk 12 jalgal pitk
10 Wähemad Kassari küla talu rentniku
a 2 palki. Olgi toob ega Kassari talukoha
1 Künla
rentnik 1 süld.
Endine wallamaade rentnik Kustaw
K.p.
Wälja, kes 1889 aastast oli need walla wõi kooli
maad oma kätte rentinud, oli Juuni kuus
1891 a. Talitajale jüba üles annud, et ta neid
maid Jüripäewast 1892 a. enam edasi ei pea.
Sellepärast siis tahtis wolikogu weel Kustaw
Wälja käest järele kuulata, mis ta nende
maadega edasi pidamiseks teeb ja lasi woli
kogu Kustaw Wälja oma ette kutsuda,
et teada saaks, mis ta nende maadega edasi
teeb. Kustaw Wälja ilmus koosolekule
ja andis üles et ta neid maid Jüripäewast
1892 a enam edasi ei pea.
Seega saawad need maad siis täiesti Jüri
päewast 1892 a. Kustaw Wälja käest ära,
wõtku neid siis oma kätte koolmeister kes
wallas on, wõi rentigu neid keegi teine walla
liige oma kätte.
Wolikogu küsis Koolmeister Th. Piiki
käest järele kas ta need kooli maad tahab
Jüri päewast 1892 a. oma kätte ise jälle
wõtta. Koolmeister Th. Piik andis Woli
kogule teada, et ta ise need maad oma kätte
jälle wõtab. Seega jääwad need kooli maad
Jüri päewast 1892 a Koolmeistri Piiki kätte
Talitaja: W. Nittim
Kassares 15 Februaril 1892 a
Koosolewad wolikogu liikmed:
Juhan Kiwinuk, Priidu Toi, Mihkel Toi
Mihkel Tosens, Priidu Kersen, Juhan Risti
Willem Leiwath Thomas Kersen ja Laas
Nittem. Puudusiwad: Peeter Kobli, Juhan Wesingi
Mihkel Kuru lesk Ingel Kuru andis talitaja
läbi woli kogule palwe ette, et wolikogu nõu
peaks tema maja ehituse pärast, mis poolel on
et wolikogu nõu peaks, kes teda majade ehituse
juures aitaks, sest oma jõuga ei saada tema
mitte maja üles ja ei olla temal kohta, kus
sees tema wõiks elada. Wolikogu kutsus
Ingel Kuru wõera poja Priidu Kuru oma
ette ja pani Priidu Kurule ette, et see oma
wõerast ema Ingel Kuru aitaks nimelt et ta
puu materiali senna juure omalt poolt nii palju
lubab et majad üles saab. Mõisa härra poolt
on ka see luba, et Priidu Kuru wõib oma koha
juurest, lese Ingel Kurule tarwilikusid puid
anda. Priidu Kuru lubas wõera emale Inglile maja
ehituse juure wolikogu soowitusel järgmised puud:
1 kamber mis Priidu Kuru juurest on ära lautatud
ja selle õues peab seisma 40 latti, 40 roegast ja
5 sülda õlgi ja weel 2 maja murispuud.
Sai walla maksud, mis praegu teada üles
Wõetud, üle intressi raha, millest walla
maksud makstud saanud. Jäeb I poole sees
1887 a maksa 21,85 kop. Maksjad hinged
on 252 maksjad hinged, teeb hinge pealt
9 copik.
Kassaris ilma Hagabäe meesteta on
maksjad 180 1/2 hinge. Maksa on neil
Waeste laste kooliraha 84 c. Koku 85 r. 84 c.
Hingepealt 48 c
Kooli lastel tuleb maksa 15 rbl Kooli rah
K. Iga päewase lapse pealt 28 cop.
Ühepäewase lapse pealt 7 cop.
1. Priido Kerner +++ Jüri Wesingi XXX
2 Laas Ahloff +++ Mihkel Meius +++
3 Kustas Soba XXX Mihkel Kuru +++
4 Mihkel Tosens +++ Hindrik Joe XXX
5 Johan Tamm XXX Laas Suurwäraw +++
Talitaja Joh. Kerner xxx
Sellega sai Mihkli p. Priido Wesingi, Liisu
Wesingi kasu pojaks wõetud. Et Liiso Wesingi
ise abieluta ja 53 a wana. Priido Wesingi on
sündinud 10 Julis 1866.
Nekrutide 1885 ja 1886 a ule wedu 23 r. 20 c mis enne
arwatud polnd ja mis laekast wälja maksti
arwati 12,60 c nüüd walla maksudega sisse maksa
252 1/2 m hinge = 5 kop hinge pealt juure
16 10
Sellega sai Tõnis Kaskele Siim Kaske poeg
Willem Kask, kasu pojaks wõetud. Willem Kask
on sündinud 27 Nowembril 1887.
Wolimehed Priido Kerner xxx, Kur. Soba
Laas Ahloff XXX Hendrik Jõe
M Tosens XXX Joh. Tamm +++
Jüri Wesingi Laas Suurwaraw
10 Aug
Talitaja käsu peale tuliwad walla peremehed ja
saadikud kokku omale uut magasine aidameest
Walima, sest et senine aidamees Peter Krumholz
kes teist aega ses ametis teenis oma ameti aja
oli ära teenind. Seega said siis healed seks ära
Täiskogu
üteldud ja Peeter Pau kõige rohkemalt 7 c
healega ametisse on mõistetud. Peter Pau jäi siis
sest päewast magasine aidameheks ja sai tema
walla walitsuse läbi Kehelkonna kohtule ameti
wande kinnituseks ette pandud.
Peremehed Laas Ahloff +++
Thomas Lembra XXX
Willem Leiwath +++
Talitaja J. Kerner XXX
27. März
Nimetud päewal tuliwad wolikogu liikmed
talitaja käsu peale kokku nõupidama
Mare Hollmanni pärast, kes üsna haige on
ja ka üsna waene, et ta ennast ei wõi toita
ja praego ühe Orjagu wallamehe juures
korterid peab, Siis oli ta palunud walla
poolt aitamist. Woli kogu waatas järele ja
leidis ka et Mare Hollmannil kedagi niisugust
sugulast ei ole, keda wõiks seaduse järele sundi-
da teda toitma, ja tema ka nii wilets on et
tal abi tõesti tarwis on, siis lubas wolikogu
temale walla poolt abi anda nimelt 2 1/2 mernik
(ehk üks tünder) wilja ja nimelt rugid, kui
olek.
ta weel seal Orjagu walla mehe juures korterid
saab ja oli see mees ka teda lubanud pidada,
kui ta ise omale leiwa muretseb.
Ei saa ta aga enam kaua seal elada, kui peremees
teda ei pea, siis peab ta seia walda toodama ja teist
nõu temaga peetama.
Laasi Bollmanni lesk naene Ingel Bollmann
kes Waemla waldas talu koha peal weel elab,
ehk ta mees Laas küll (juba warsi uues) 1887 a
oli ära surnud, tuli walla wolikogu ette ja rääkis
et tema kui lesk naene enam eluga (enam) õigeks
ei sa oma 4ja lapsega ja et ta maid enam
ei jõua pidadada, muidu kui et walla poolest
raha abi ei saa ja palus nimelt aastas 20 rubla
abi oma rendi maksmiseks, siis wõiks ta omad
lapsed nende maade peal üles kaswatada,
muidu pidada ta oma walda tulema ja kogu-
konna hooleks jääma, sest 4 last, suurem neist
olla kümne aastane, olla wõimata toita.
Woli kogu arwas asja järele ja leidis, et lesk Ingel Bollmann
ka praegu wiletsas järjes on, ja aitamist tahab saada,
ja parem on teda seal maade juures aidata, kui et
teda walda toodaks ja siin toidetaks ning pidas
nõu temal aastas 16 (kuus teistkümmend) rubla
laste kaswatamiseks abi anda. Et aga Ingel
Bollmanni surnud mehe Laas Bollmannil
kaks wenda järel on, kes küll talu kohtade rent-
nikud ei ole, aga siis arwas wolikogu nad seks nii
jõukad olewad ka muist abi Ingel Bollmannil
andma nimelt /6/ kuus rubla, siis jäeb wallal
10/kümme/ rubla aastas temale maksa.
Surnud Laas Bollmanni wanem wend Priido Boll-
mann, kes Hapsalus elab ja maja omatnik on.
arwas wolikogu teda 5/wiis/ rubla aastas Inge Boll-
mannile laste kaswatamiseks maksma, et tal
seks jõudu on. Teine wend Willem Bollmann, kes
Kassari mõisas kubjaks on, arwas wolikogu, et tema
waesem on kui Priido Bollmann ja arwas et ta
siis ka natuke abi Ingel Bollmannil annab
nimelt 1 rubla aastas. Seega tuleb siin Ingel
Bollmannil see lubatud 16 rubla abi kolmest
poolt. Walla poolt 10 rubla.
Priido Bollmannilt 5
Willem Bollmannilt 1 rubla
See 10 rubla wallast maksetud raha, saab walla
laekast wälja maksetud ja 1888 a II pooles maksu
hingede pealt walla maksudega
ühes wälja nõutud.
Wolimehed 1 Priido Kerner xxx 6 Mihkel Tosens xxx
2 Mihkel Kuru XXX 7 Nigulas Bollmann xxx
3. Juhan Tamm XXX 8 Peter Soba +++
4 Willem Norgan xxx Talitaja Juhan Kerner
5 Laas Suurwärav XXX Uus talitaja Laas Ahloff
142.
Talu koha rentnikudest:
1 Laas Alhoff ei olnud. 30. Mihkel Krumholz
2 Priidu Toi 31 Priidi Kuru
3 Willem Leiwath 32 Juhan Leiwath
4 Laas Nittem 33 Juhan Jõe
5 Priidu Elmi. 33 Priidu Kerner
6 Juhan Risti
35 Jüri Mölder
7 Mihkel Erik
36 Magnus Tamm
8 Willem Norgan
37 Peeter Jõe
9 Siim Kask
38 Priidu Meius
10 Peeter Kobli
39 Peeter Meius
11 Mihkel Holmberg
40 Willem Wahe
12 Siim Mäe
41 Kustaw Bollmann
13 Priidu Kaewats 42 Thomas Põllu
14 Laas Pau 43. Puudusivad:
15 Andru Suurwäraw Laas Ahloff
16 Willem Tosens Adu Kahu
17 Nigulas Bollmann Jüri Wesingi (haige)
18 Mihkel Kibus Priidu Wesingi
19 Juhan Elmi.
20 Willem Kerner.
Sulaste saadikutest
21 Willem Maripuu
oliwad Koos.
22 Mihkel Risti
1 Willem Kibus
23 Juhan Kersen
Juhan Kerner
24 Priidu Kerner
Magnus Tamm
25 Juhan Tänawa
Wabatmeeste saadi
26 Jüri Mäe
kutest oliwad koos:
27 Johannes Remmel Willem Tamm
28 Mihkel Kobli Juhan Jehe
29 Siim Kibus W. Bollmann
30 Mihkel Krumholz Andrus Kogerman
48. Willem Nittem Mihkel Hollmann
44 Ado Wesingi
Willem Soba
Puudus Juhan Erik.
Hindrik Joe
Wolikogu walis peremeestest 4 kanditaati
wälja, keda wõib walida ja nimelt: Laas
Pau, Mihkel Kumholz, Willem Wahe
ja Magnus Tamm
Wabatnikudest pandi kaks saadikud
ette Juhan Lembra ja Jüri Nittem
ja Hagabäe wabatnikudest: Juhan
Remmel ja Mihkel Meiuse
Kokku oliwad tulnud 54 meest kellel
walimiseks heale õigus on.
Nüüd saiwad healed ära üteldud ja lange-
siwad eel nimetatud kanditatide peale
järgmiselt:
Laas Pau peale 31 healt
Willem Wahe 39
Mihkel Krumholz 15
Magnus Tamm 23
Wabatnikude kanditatid saiwad järgmiselt
heali: Jüri Nittem 32
Juhan Lembra 22
Mihkel Meiuse 28
Juhan Remmel 26
Seega saiwad peremeeste wolimeesteks heal-
de enamusega Willem Wahe 39 healega
Laas Pau 31
Wabatnikude kanditaatideks saiwad enam
heali: Mihkel Meius 28 healt
Jüri Nittem 32
Sega on uued wolinikud: Willem Wahe, Laas Pau
Jüri Nittem ja (Juh) Mihkel Meius.
141-
140-
Transport 125 "
Kiriku teender 3 rbl
Kooli wöörmünder 3
Rõuge lima raha 2
Summa 133 rubla
Maksjad on 1893 a. Kassaris 204 m.
Teeb maksja mehe peale 65 kop.
Üle üldine maks 68
Kokku Kassaris 1893 a.133 kop.
Wolikogu arwas magasine wilja hinna
raha arusse, et kui keegi soowib magasine
wõlga rahaga maksta, siis talitaja teab
mis hinna wilja eest wõtta. Ilma maadeta
inimesed, kes 1892 a kewade laenu wõtnud,
ja kellel wõimalik pole wilja tagasi maksta
wõiwad rahaga oma wõla ära maksta,
Rugide hind 1892 aastas 8 rubla tsetwert
Odrad
7 " Tsetwert.
Wolikogu arwas waeste aru 1893 a. kohta
järele ja saawad järgmised inimesed walla
magasinest armu wilja
Juhan Soba 6 mern. rugid (2 mern. otre)
Andrus Kebli 2
1 m. otre
Mare Hollmann 2
Leeni Kuru 2
Summa 12
Palkasi saawad 1893 aastas.
Magasine kirjutaja 3 m. rugid 2 mern otre
Wallamaja korsna p. 1
Summa 4
Koolmeistri palgaks maksawad Kooli
käijad lapsed Kassarist 15mend rubla.
Nendest on 32 iga päewa kooliskäijad
koolilast ja 22 ühe päewa kooliskäijad.
Maksa tuleb iga päewa kooliskäijal lapsel
42 kop. ja Ühe päewa kooli käijal
9 kop.
Kinnitawad wolikogu nimel
Wolimehed: Mihkel Tosens
P. Toi
Talitaja: W Nittem
Täie
Kogu koosolek
Kassaris 12 Jõulu k. p 1892 a
Et wolikogu liikmete Juhan Kiwinuk
Laas Nittemi / Willem Leiwath, Juhan Wesingi
ja Priidu Toi ameti teenistuse aeg 3 aastad
Januarist 1893 a täis saab, siis tellis talitaja
Kõrge auulise Hiiomaa Kommisari herra
lubaga täie wolikogu kokku, et eel nimetatud
woli meeste asemele saaksid uued ametisse seatud
maakogukonna seaduse 58 järele.
Kokku oliwad tulnud täie kogu liikmed, kellel
walimiseks õigus on ja nimelt:
Päris koha omatnikudest: Peeter Sooba
Saadikud on: 1, Willem Niit mõisa
meestest 2 Magnus Hollmann mõisa
sulastest 3 Laas Ahloff peremeeste
sulastest 4 Juhan Lembra peremeeste
sulastest, 5 Laas Kerner wabatmees-
test 6. Willem Elmi wabatmeestest
Hääli leiti olewad:
Mihkel Kebuse 10 häält Magnus. Tam 10 hält,
Kogukonn
Peter Krumholz 6 häält, Priidu Kaewatz
2 häält ja weel Tomas Wahe 3 häälit ning
mõned üksikud hääled. Nüüd sai
liisku Rebase ja Tam pandud wõtma,
Liisk langes M. Rebase pääle ja tema
jäi siis Talitajaks ja wõttis selle am-
meti wastu.
Talitaja M Toi XXX
7 Decemb
Tuliwad Wolimehed talitaja käsu
pääle kokku ja pidasid nõu(talitaja
koolmeistri palga pärast ja lubasid
raha palka 15 rbl (wiis teist kümmend) tulewa
aasta see on 1883 aastal juure anda.
Pidasid wolimehed nõu "ajalehe" pärast
ja säetsid et tulewa aastal 1883 Saksa
keele ajaleht "Heimath saab tellitud
mida koolmeister siis ära peab seletama
Pidasid wolinikud nõu Ann Jerwa pärast
ja säetsid nõnda. Ann Jerwa eest on wallal
wälja läinud raha 22 rbl kakskümend seitse kaks
96 kopik (üheksakümmend kuus)
Nüüd peab Ann Jerwa poole raha sellest
ise sisse maksma see on kuidas tema
jõuab teenida 11 rbl. (üksteistkümmend)
Nüüd arwasid wolinikud Lena Pau sur-
nu matmise pärast ja lubasid iga mat-
jale 40 kop walla laekast. Neli matjad
kokku 160 cop.
Arwasid wolinikud et Weu Tomas Lemb-
ra peab kohtu ette kutsutud saama,
selle üle et tema soldatid omad tütred
ära lasknud narrida.
Weel arwasid woli mehed, et nende tagu-
küla meeste Härjad kes Soometsast kin-
ni aetud peawad kohtu ette tulema
nende üle otsust andma.
Waatasid wolinikud walla laeka järe-
le ja leitsid selle õige olewad.
Talitaja M. Rebuse XXX
Talitaja käsu pääle tuli terwe kogu
kond kokku omale uusi ametnikusi
walitsema.
Nüüd walitseti II kohtu kõrwa meheks
Priidu Kerneri asemele (H)äälte paljusega
Priidu Kaewatz selle ametisse. 9sa hääle-
ga. Esimeseks kohtu kõrwa meheks
Nigulas Pollmanni asemele kes seda
ametid weel Willem Elmi asemele oli pida-
ma jäänud uuesti teistkorda Willem Elmi
118-
Talitaja tuletas Wolikogule meele,
et Ann Krik juba siit kadunuks oli ar-
watud, sest et ta 20 aastat ilma passita
ja mingi suguse teadmata ära olnud.
Wolikogu otsustas:
Walla walitsust lasta Polli wallawalitsusele
kirjutada, et neil mingi sugust õigust ei
ole siit seda matuse raha nõuda, sest et
nad wastu passi seadust nimetud Ann
Krik'i peab 20 a. ilma passita on pidanud.
Wolimehed: Priido Kumoltz
3 Junil
Wolikogukoosolek No IV
Kassares, 3 Juni k. p. 1891 a.
Eel nimetud päewal oliwad wolikogu liikmed
Juhan Kiwinuk, Mihkel Risti, Priidu
Krumholz, Willem Leiwath, Thomas Kersen,
Mihkel Toi ja Mihkel Kibus koos, ära
oliwad jäänud: Andrus Norgan, Laas Nitim
Peeter Kobli, Peeter Jõe ja Juhan Wesingi.
Talitaja oli wolikogule ette pannud, et praeguse
postimehe Thomas Wälja teenistus 5 Juunist
s.a mööda saab ja nimetud Wälja selle endise
kaubeldud palgaga seda teenistust enam edasi
ei pea, mis minewa aastaga temale lubatud
ja kaubeldud on saanud.
Talitaja oli kogukonnale kuulutanud, et
3mal Junil uus postimehe kauplemine walla
majas, odawama hinna eest saab olema ja
wolikoguga uue postimehega uus kaup saada
maha tehtud. Postimeheks oliwad kauplema
tulnud: Endine postimees Thomas Wälja, Priidu
Kerner ja Laas Kerner. Nendest eelnime-
tud meestest wõttis uue postimehe ammeti
kõige odawama hinna eest oma kätte
Laas Kerner üheks aastaks, nimelt (31ne)
Kolme kümne ühe rubla eest (loe kolmekümne
ühe rubla eest) See kaup hakab 5 Junist s.a.
peale ja teenib 5  Juni k. päewani 1892 a.
ja on see kaup pitkemalt Kauba Kontraktis
lehe külje 38 peal 1891 a. selgesti ülewal.-
Prido Krumoltz. Juhhan Kiwinuk
Talitaja: W Nittem
15 Arwasiwad wolinikud magasine
wõlgade pärast, ja pidasiwad nõu
et rahaga ka maksu wõetakse.
Kellel kasu toobid makstud Aug. 2,50 c.
otrad 2 rbl. Kasu toopitega 2,66 cop rugid
Otsad 2,12. c.
Siim Kask Juhan Kimbra
Kustaw Soba
Laas Nittim,
Laas Kemer
Mihkel Erick
Mihkel Mäe
Juhan Kersen
Jüri Mäe
Juhan Leiwath
Talitaja, Joh Kerner
2sel
Novemb
Talitaja käsu peale tuliwad Wolimehed
kokku ja pidasiwad, wöörmündri
ette panemise peale nõu, et Kabel tahab
arida, siis lubasiwad katust praawitada,
kui material mõisast lubatakse, külast
päewa wiisi mehed saata, päewa korra
pärast.
Pidasiwad wolinikud nõu, haigele pileti
peal olewa soldatile, kes Hapsalus elab
Willem Hollmannile 1 1/2 rubla armu
kuus anda, niikaua kunni taelab, ehk
ära sureb. See maksmise tärmine
päew hakkab 1sest Talwe kuu päewast
arwates, maksjade pealt wõetakse
see sisse.
18,
Arwasiwad wolimehed, et Peremees
Tõnis (Nette) Kask, kellel 1885 a I pool
pea raha, 1885 a postimoonaraha ja 1885 a
II pool 2e mehe pea raha ja 7 mernik
rugid wõlga on, et pea raha postimona
raha 2 nadala ajal peab sisse makstud
saama. Magasine wõlg wöib aga weel
üheks aastaks jaeda, sest et põllukasw
see aasta wilets on olnud.
Noweb
Talitaja käsu peale tuliwad kõik täiskogu
kokku omale ametnikusi walima
sest et kolm peremeeste woliniku
Laas Nittim, Mihkel Erick ja Juhan
Kersen: sulaste meestest, Juhan Lembra
oma kolm aastad ses ametis ära pidanud.
ja et endine sulaste seast wolinik Willem
Tosens nüüd peremeheks on hakkanud
ja tema asemele uus wabat wolimees saab
ka wolitud.
Peremeestest tuleb ka II kohtu kõrwas mehe
Priidu Kaewatsi asemele uus kohtunik walida,
et endine kohtumees Kaewats oma 3 aastad
seda ametid on pidanud.
19 Jan
1 Talitaja käsu peale tuliwad wolinikud ja
kirjutasiwad nekruti poisid ülesse.
Arwasiwad wolinikud maksu aru järele ja
leitsid et maksu arus 220 hinge on see on 160
Kassaris ja Hagabäel 60.
Kassaris on maksa 2,32 cop Kroonu ja 47 walla
maksu. Hagabäel 232 c. Kroonu ja 16 c. walla
maksu. Kokku Kassaris 279 c. Hagabäel 248 C. wolimeeste
Pidasiwad wolimed nõu
Walla maade töö pärast ja leppisid Koolmeistri
ga nõnda, et Koolmeister ise töö teeb ja nii koos
palju raha juure saab.
Waata Kauba Kontrackti raamatus, mahateh-
tud Kontrackt 1885 a aru kirjas Lehekülg
Pidasiwad wolinikud nõu seda raha mis töö
olekud
eest tuleb juure maksa, kui ka endist raha
mis laual käijad hinged maksid, nüüd ainult
maksu aru hingeliste peale ära jägada.
47 cop tuleb hinge pealt maksa.
Arwasid wolimehed Kooli puude pärast, et
neid mitte enam raha eest raijutud ega wee-
tud ei sa mis raha enne hingede pealt sisse
wõeti, waid talupojad peawad peawad igaüks
12 süld puid ega aasta walla maja juure muretsema
Seega lõppes koos istumine
talitaja M. Kebuse +++
24 März
Tuliwad wolinikud talitaja käsu
peale kokku ja pidasiwad nõu postimehe woli
palga pärast ja arwasiwad et postimees, kes meeste
Hapsalust kirjad ära toob selle eest kaks koos
rubla abi walla poolt saab.
Arwasid wolimehed walla wõi kooli
maade peale heina küüni ehitada, aga
nõnda et Koolmeister ise õled annaks ja
wald puu materiali tooks ja üles oma
kuluga ehitaks.
Mai 8.
Tuliwad wolinikud Talitaja käsu peale
kokku ja pidasiwad nõu Kassari kabeli Wolimeeste
orilate maksu pärast, kas see raha mis int-
ressest on wõetud, saaks uuest sisse ajatud koos
wõi kuidas Hagabäe küla mehed sest jägu
saaksid, sest et neil orilat tarwis pole
wolikogu tegi ühtlast otsuseks et mitte seda
ei saa sisse maksetud, waid et Hagabäe
küla kui neil kuskil ühtlast maksu on wõik
sid oma maksu arwu hingede paljuse järele
ka intressist weel wälja wõtta ja korjab siis
wald pärast jälle oma kapitaali suuremaks.
Sellest nimetud nõu pidamisest sai ka
ära kiri Keiserliku Hiiumaa kehelkonna
kohtu saadetud
9 Arwasiwad wolinikud koolimaade heinu
küüni üles ehitamise pärast, et see raha
pärast saab üles ehitud ja 4 rubla antakse
üles ehituse eest. Seega lõppes koosolekk
Talitaja Juhan Kerner +++
Abimees Juhan Tänawa +++
No III. 7 Juuli k. p. 1890 a.
Talitaja tellimise peale tuliwad wolikogu liik-
med Mihkel Risti, Mihkel Kibus, Andrus
Norgan, Priidu Krumholz Priitu Meius.
Willem Leiwath, Juhan Kahu ja Juhan
Wesingi. Tulemata oliwad jäänud: Nigulas
Bollmann, Juhan Kiwinuk, Ado Wesingi
ja Peeter Soba.
Wolikogu pidas nõu walla tagawara kapitali
raha üle, mis hinna paberites Tallinna Crediit
Kassa on antud % kandmiseks, et kas neid
paberid muist tagasi anda, ja raha nende
eest wõtta ja selle raha eest mõne muu panga
paberid osta. Otsuseks sai tehtud, et see raha 3400 rbl
mis seal pankas hinnapaberites on edespidi ka
seal senna jätta, aga kui edespidi jälle walla
raha kaswab, siis riigi paberid osta ehk kui
neid ei ole, siis 4 1/2 % raud tee laenu paberid
muretseda, Hiiomaa Kommissari herra ette
kirjutamist mööda.
Peeti nõu nüüd pea, kui potissepp Freimann
jõuab, walla ahi lasta wallamajas teha.
Telliskiwid arwati Waemlast mitte tuua et seal
liig kallid on, waid Jausa küla meeste käest.
Arwati kui nõnda alwemalt kiwid ära tulewad
siis see kelle käest kiwid osta, ka lasta ühtlasi
siia walla maja juure tuua.
Nimejuhatajas sai Hagabäe küla inimeste
elukohtade üle ära märgitud seal elanikude
97.
elu paiga selts ja No wolikogu teaduse järele.
Ka saiwad need lapsed nime juhajasse ära märgitud
kes 1889 a wiimses pooles ja 1890 esimeses pooles
Hagabäe külas on sündinud.
1. Willem Leivath XXX
Laas Alhoff
Eelnimetud päewal sai weel aru peetud Peetri poja
Priidu Kerneri pärast, et Peetri 2 poeg Kustaw
Kerner kes see aasta sõa wäe kohuse täitmiseks
ette tuleb ilma kergituseta perekonna õiguse poolest.
aga tal ometi kergitus oma wenna Priidu Kerneri
läbi peaks olema, sest et Priidu Kerner juba 5 aastad
wajakad on. Tema on 5 a. eest mere peale läinud ja
sest saadik pole ka keegi temast teadust saanud.
Wolikogu andis, Hapsalu sõa wäe kohuse nõud
mise peal, komisioni selle üle tunnistuse, kui kõigelt
oli waldas üle kuulatud, et Priidu Kerner tõesti
5 aastad teadmata olekul on, (wistist surnud).
Sellega sai palutud Kustaw Kernerile kergitus, sest
eest ära peitmise nõu ei pole küll Priidu Kerneril
mitte, sest et temal omal sisse astumise ajal sõa
wäe kohuse täitmiseks, õige perekonna kergitus
Wolikogu eest kinnitawad wolimehed:
Mihkel Kibus
Willem Leiwath, Andrus Norgan
Tomas Wahe 5 healt Andrus Suurwäraw 4 h.
Magnus Tamm 12 healt. Seega sai Magnus
Tamm uueste teist kord healde enamusega
ametise walitud. Tamm wõttis walimise
wasta. Wolinikudeks sai healde enamusega
Hagabäelt Jüri Mäe asemele peremees Jüri
Wesingi 6 healega. Wabatmeestest Mihkel
Mäe asemele Hindrik Jõe 4 healega.
Kassarist said wolimeeste healesi kõige
rohkem Mihkel Kibus ja Mihkel Kuru, iga
üks 4 healt. Et Mihkel Kibus talitajaametist
weel 3 a ära ei olnud, astus ta ise tagasi, seega
sai Mihkel Kuru, Siim Kask asemele uueks
peremeeste wolinikuks. Wabatmeestest
sai Laas Kerneri asemele uueks wolinikuks
saadik Johan Tamm leiso läbi, sest et neil
Saadik Johan Kiwinuk'aga ühe paljus heali
olid.
Waatsiwad wolikogu liikmed magasine ja
laeka arud läbi, leiti need õiged olewad.
Laekas jäi 1887 a raha wolikogu lugemisel 40,61 c
1 Kustaw Soba, wabat meestest
2 Johan Tamm
3 Hindrik Joe
4 Laas Ahloff peremeestest
5 Willem Norgan
6 Priido Kerner
7 Mihkel Kuru
8. Mihkel Holmberg
10. Mihkel Meius sulastest
11 Laas Suurwäraw
12. Mihkel Tosens.
Wolimehed arwasiwad Tõnis Blaas
pärast, kellel enam raha järel ei ole kui 10,53 c.
et Hagabäe küla peremehed, ei wõi mitte
kalade ja kõrwase eest raha saada, et tal
siis enam tulewa aastaks midagi järele
ei jäe. Seega jäeb tal weel 1887 a järele 10,53 c
mille eest wilja saab ostetud, ja wõib ta weel
aasta edasi elada oma raha poolest -
1. Kustaw Soba 2 Johan Tamm
3 Hindrik Jõe 4 Laas Ahloff
5. Willem Norgan 6. Mihkel Kuru
7. M. Meiuse 8 L. Suurwäraw
9. M. Tosens
Talitaja J. Kerner xxx
Revideeritud 22 December 1886.
Kihelk. koht. peawanem
koosolek
Kassaris 12mal Jõulu k. p. 1892 a
Laas Nittem, Mihkel Toi, Priidu Toi
Willem Leiwath, Juhan Kiwinuk, Thomas
Kersen, Priidu Kersen, Peeter Kobli, Juhan
Risti, Mihkel Tosens, Peeter Jõe ja
Juhan Wesingi. Seega koos kõik woli
kogu liikmed.
Hiiomaa ringkonna Komissari herra
ette kirjutusel ja soowitusel pani talitaja
Nittem woli kogule ette. et kas wolikogu
on nõus waldade peale määratud summa
wälja maksma, mille eest wangid saawad
wald wallalt edasi saadetud. wõi kas nad soo-
wiwad küüti anda et korrapärast wald
määratud kohal wangisi ootmas on, et kui
wangi juhtub tulema seda edasi wõiwad
toimetada.
Wolikogu tegi otsuseks: Kassari wallast iga
aasta wangide wedamise tarwis raha maksta
ja nimelt maksjate hingede suuruse järele.
Hindriku lesk Liisu Kersen tuli wolikogu
ette palwega, kes 69 aastad wana on, et tema
walla poolt armu wilja saaks, sest poega ei ole
tal kes teda toidaks, ja ise ei suuda ta omale
enam leiba teenida.
Wolikogu kuulas palwe üle ja otsustas:
Et wolikogu arwamise järel Liisu Kersen mitte
nii liiga waene pole, waid waldas weel mitmed
waesemad inimesed on, siis lükkas wolikogu
Liisu Kerseni palwe tagasi
Ingel Lembra tuli wolikogu ette palwega.
et lese Liisu Tamme tütar kes 14 a wana
ja siia maale Tallinnas elanud - Elwiene
Tamm, nüüd ema poolt walda saadetud
on sugulaste juure, et ema linnas teda elatada
ei jõua ja sugulastel ka wõimalik teda elatada
ei ole siis palus Ingel Lembra Elwiene
Tammele kaswatamiseks armu ja abi anda
siis jubab tema teda oma juures pidada
1893 aastaks lubab wolikogu Elwiene
Tammele abi anda tema kaswatamiseks
4 mernikud wilja, 3 mernik rugid 1 otre
Woli kogu luges walla kassa üle ja leidis
kassas 12mal Decembril 315 rbl 22 kop.
kolmsada wiis teis kümmend rubla kaksküm-
mend kaks kopikad ja intressi paberid
3500 rbl / kolm tuhat wiis sada rubla.
Wolikogu nimel
liikmed: Juhhan Kiwinuk
Talitaja: Willem Nittem
Peale eel nimetud palga saab aga üle
seda Wesima karjamaa karjane weel
Kannaste heinamaade otsast, iga pere
mehe heinamaa otsast 5 sülda maad
heinamaaks ja weel wabatnikude loomade
pealt raha (looma) lehma pealt 20 kop
ja hobuse pealt 30 kop. Sest et Wesima
wahtimine teistest laiem ja raskem on.
Nõuks sai wõetud wallamaja kaju uueste
ümber teha, kiwid wälja wõtta ja uueste
panna, peale uued säletised teha ja alt 2
jalga sügawamaks wõtta. On kajopõhi
niisugune et wõimalik on sügawamaks
saada siis saab töö rahaks arwatud 10 rbl.
ja weab tegija kes oma hooleks töö wõtab
kõik materjali, kruusi, kiwid j. m ka selle
hinna eest juure. On aga põhi wõimata
sügawamaks teha, kui paas all on, saab
siis kiwide ümber panemise ja säletiste
tegemise eest 8 rbl antud. Seda tööd selle
hinnaga lubasid oma hooleks wõtta:
Laas Ahloff, Priido Toi, ja Priido Kerner.
Peeti nõu ees olewal pühapäewal kuulutada
kas ehk mõni alwemalt teeb. Töö hakab
Tulewa nädala siis peale kuulutust peale.
Priido Kerner +++
Nigulas Bollmann XXX
Willem Korgan XXX
Mihkel Kuru
Juhan Tamm +++ Talitaja Ahloff XXX
Wolikogu koos olek 26m Septembril 1888
Talitaja käsu peale tuliwad wolikogu liikmed
kokku nõu pidama 1888 a II poolt walla
maksu üles arwama. Maksu liikmed said
enne üle waadetud: noori maksjaid tuli
6 meest juurd; lahti saiwad 3, kaks wanuse
pärast ja koolisõppia Priido Bollmann
kes suure kooli astus.
Maksud, mis walla laekast olid wälja makstud
ja enne pole maksu liikmete peale arwatud, sai
maksu liikmete peale ära jägatud. Peeti nõu
mitte passi raha kõikideks ära pruukida.
Need maksud mis ära jägatud saiwad on:
Talitaja reisid ülemere 4 rbl.
Wallakoju ja sälitis puud 10, 40 c.
Walla pitsar, wenekeeles 4 20 c
Politsei teendri raha juure 2, 32
Wärw ja liim tubade wär " 75 kp.
Wallamaja ahju puhastus ja pr 1, 00 c.
Kirjade sisse tulemise raamat 1, 70 c.
Kustaw Wälja töö wallamaja
juure omad asjadega 3,55 c.
Summa 27,92 kop.
Maksab iga mees 10 kop. hinge pealt, sest et
260 1/2 maksjad on, teeb se raha summa
26 rbl. 3 cp. Üleüldselt tuleb hinge pealt 10 cop.
Kassaris iseäranis wallamaksud, mis Ises pooles
IIseks pooleks jäi 30 cp. Kokku Kassaris II
pooles 40 cp. maksa. 1,87 kop. mis siin eel
pool kirjutud ja ette hingede maksu jäeb üle, saab
walla kassast juure pandud.
No III
koku 1890 a maksu aru ülesse arwama.
Wanaduse pärast ei jäänud mitte ühtegid mak
su arust lahti. Uusi maksjad tuleb 1890 jäus
6 tükki juure. Soldatiks oliwad pandud 2.
kroonu
1889 a ära jooksnud teenistuse eest 1. Koku
3 maha arwatud.
1889 II pooles oli maksu arus 262 1/2 hinge).
Maha jäänud oli
Jäi järele 259 1/2 hinge
Juure oli tulnud 1890
On 1890 maksu arus. 267 1/2 hinge
Wallamaksu on maksa 266 rbl 34 kop.
Intressi rahast makselakse 157
Jäeb wallal maksa 109 " 34 "
Hinge pealt maksa 41 kop.
Kassari küla jäus on üksi maksu arus 199 1/2 h
Maksa on nende hingede pealt palkasi
95 rubla 50 kop.
Tuleb hinge pealt maksu 48 kop.
Üle üldine maks
Koku Kassaris maksa 89 kop 1890 aastas
Mihkel Risti XXX
Mihkel Kuru XXX
Mihkel Kibus XXX
Andrus Norgan, Priidu Krumoltz
91.
Kogukonna täis kogu
2 Jõulu k. p. 1889 a
8. Talitaja käsu peale tuli täis kogukoku omale
uut kogukonna kohtu peawanemat walima
sest et siiaajani olew kohtu pea wanem Magnus
Tamm teist aega oma ameti aja 3 aastad oli
ära teeninud. Ka oli peremeeste wolimehe
Mihkel Kuru asemele uus wolimees walida.
ja wabatmeeste Hindrik Jõe ja Juhan Tamm
asemele uued wolimehed ja weel sulaste meeste
ja wabat meeste saadikud oliwad koos õieti healde
andmiseks walimise juures. Hagabaelt pere
meeste wolimehe Jüri Wesingi asemele oli ka uus
wolinik walida, sest et nimetud endised wolime-
hed oma ameti aja oliwad teeninud.
Kohtumehe heali saiwad kõige rohkem endine
Kohtuwanem Magnus Tamm 11 healt ja
seejärele Juhan Kerner 7 healt, sellega sai
siis Magnus Tamm kolmat aega kohtu pea
wanemaks walitud, Magnus Tamm wõttes ka
jälle ameti wasta.
Kassarist peremeeste wolimehe heali saiwad
kõige rohkem Willem Kerner 4 healt ja Willem
Leiwath 4 healt, wõeti leisku ja sai siis leisu läbi
wolimeheks Willem Leiwath.
Hagabäelt sai healde enamusega peremeeste uueks
wolimeheks Adu Wesingi 8 healega
Hagabäelt sai rohkema healdega uueks wabat-
meeste wolimeheks 6 healega Juhan Wesingi
Kassari uueks wabatnikude wolimehe heali said
kõige rohkem Juhan Kiwinuk ja Mihkel Toi
koos No 1.
Kassares 30 Januaril
Koosoliwad wolikogu liikmed Priidu Kersen,
Jüri Nittem, Mihkel Tosens, Mihkel Toi,
Juhan Risti, Laas Pau, Willem Wahe ja
Puudusiwad: Peeter Jõe, Mihkel Meiuse, Peeter
Kobli, ja haiguse pärgat Laas Nittem.
Talitaja ette paneku ja tellimise peal oliwad ka
1893 a. sõa wäe kohuse täitmisele ette astuwad
noored mehed, kes waldas elawad koos, ja saiwad
need oma perekonna kergitustega sisse kut-
sumise aru kirjasse üles wõetud, nendele ja
wolikogule ette loetud ja alla kirjutatud.
Balti-Kubermangude talu rahwa heaks ja kasuks
antud seaduse, Kõigekõrgemalt kinnitatud
11 Jaani k. p. 1866 a §7 põhjusel wõttis wolikogu
laenu wõtjate aru ülesse, kes 1893 a walla
magasinest laenu tahawad saada.
Laenu tahtjad andsiwad wolikogu ees omad
nõudmised üles kui palju keegi tahab laenuks
wõtta. Need on järgmised:
Andrus Meiuse 3 mern. rukid
Johannes Remmel 10 " " Juhan Tänawa 4 m. r.
Andrus Kask 5 " " Siim Mäe 7 "
Johan Remelg 3 " Peter Kobli 10 "
Johan Wesingi 7 " " Johan Leiwath 5 "
Jüri Wesingi 5 " Thomas Põllu 15 m. r. 5 otre.
Mihkel Meiuse 4. Priidu Wesingi 5 m. r.
Willem Maripuu 4 mr. 4 m. otre.
Ado Wesingi 4 m. rugid
Willem Kerner 4 m. r. 4 m. otre
Peeter Soba 5
Siin Kask 4 " 2
Mihkel Erik. 5 " 5
Mihkel Krumholz 10 " 10
Nigulas Bollman 4 " 4 "
Priidu Kaewats 4 " 4 "
Laas Alhoff 4 " 4 "
Priidu Kerner I 12 " 6 "
Magnus Tamm 10 " 6 "
Siim Kibus 6
Laas Nittem 8
Kustaw Bollmann 4
4 "
Laas Pau 6
Mihkel Kibus 12
Priidu Kerner II 12
Juhan Risti 6
Juhan Kersen 2
Willem Tosens
Willem Norgan
Willem Wahe
Eelnimetatud walla liikmed on Talu koharent-
nikud ja lubas Wolikogu neile kõigele ülewal
tähendatud laenud 1893 a kevade magasinest
anda. Ilma maata walla liikmed, kes
1893 a tahawad magasinest laenu saada on:
1 Mihkel Holbmann 2 mern. 2 m. otre.
2 Priidu Alhoff " 2 " 2
3 Juhan Tamm 2 -
4. Andrus Kersen 4 2
5 Thomas Kersen 4 "
Willem Kaewats 5.
7 October 24
Talitaja käsu peal oliwad wolikogu
liikmed kokku tulnud nõupidama
et need raha wekslid, mis Hiio-wabriku
walitsuse poolest wälja antud, saaksid ära
müüdud, sest et need seaduse järel niisugused
hekslid ei olegi, ja neil täieliku wastamist,
häpardamise ajal polegi. Ka olla wabriku
walitseja hr. Baron Ungern Sternberg
lubanud need wasta wõtta ja majale ära
müüa. Ka olla ta juba neist paberitest 600 rbl.
ära kaubelnud, siis peeti nõu need paberid
Kehelkonna kohtus seks lasta kinnitada
Ja warsi wabriku walitsusele müümiseks sisse
saata, ja see raha 2,200 rbl majale
Kindla panka panna
1 Priido Kerner
2 Laas Ahloff XXX
4. Kustaw Sooba +++
5 Laas Kerner +++
6. Mihkel Tosens +++
7. Willem Norgani assemel A. Norgan
8, Laas Suurwäraw +++
7 October 25
Wolikogu arwas ja tegi otsuseks, et tulewa
aasta wõiwad loomad Riigma metsa aetud saada,
et loomad siin muidu nälgas, ja teiste walla loomad
ometi rohu ära sööwad, ja arwas et Pärtli päewast
saadik juba wõiwad sisse pandud saada ja saab
Umse wäljale aed wahele tehtud et teiste heinamaa
55.
23 26.
Kokku nõu pidama, nende walla Obligation-
nide pärast mis Kerde wabriku walitsuse poolt
oliwad wälja antud ja mis senna müüma alla
oliwad antud, et see raha mis kahekümne
Kahe 100 rublalise obligationide eest tuleb,
saab kindlamat paberid ostetud ja nimelt,
Riigi paberid 5%, et raha muidu ka ei wõi
walla kassas pidada. Ja nimelt 5% 2 jäu
wälja antud riigi piletid.
Wolikogu arwas, et metsa wahimajade
rahalikud asjad, mis senna juure ostetud on
17 r. 10. Tessatiinede järele saab ära jägatud.
ja Pasti, Anikõrtsi, Koka ja mõisa maa
Ka raha maksu arusse wõtta ja need tessatiine
arud mõisast wälja paluda.
Wolikogu arwas kõige suure küla meeste kae-
bamise järel selle maantee pärast, mis külast
otse mõisa läheb. Küla rahwas on oma
maantee osalt üsna heaks teinud, osalt küll weel
sugu parandada, aga et mõisa omapõllu sees
selle tee maa, mis maamõõtri suureks teeks on
märkinud, üles koguni künnud, et sealt enam
läbi ei peasegi, siis arwas wolikogu kõige soowi
järel, et mõisal tulele ka wõimalikult rutusti
tee seks ehitama et läbi saab, kui mitte, siis
selle tarwis Kõrgemat kohut nõuda, et näha
Kas mõisa põllal õiguse tee maa on, wõi mitte.
2 Laas Kerner xxx 6, Willem Norgan xxx
3, Siim Kask xxx 7 Mihkel Tosens  xxx
4 Kustaw Soba xxx Talitaja Joh Kerner
148.
Andrus Kogermann 4 m r.
Siim Kobli
5 "
Nigulas Mäe
7 " r.
Mihkel Jõe
4 " r.
Liisu Speht
1 " r.
Mare Speht
Wolikogu waatas laenusoowijad ja laenu
suuruse ära ja leidis, et teistele wõib ülemal
nimetatud wilja anda aga mitte Mihkel
Jõele, sest et tal juba 1892 a. 6 mern. wõlga ma-
gasine jäi ja ei ole tal ka midagi waran-
dust millega ta laenu eest wõiks wastata.
Ka ei saa Nigulas Mäe 7 mern. laenu waid
4 m. rugid, sest et 7 mernik wilja laenu ilma
maata inimesele liig palju on.
Ka ei luba wolikogu Mare Spehtile
1 mern. rugid ja ka Liiso Spehtile üks mernik
rugid mitte laenu, sest nemad kui naeste-
rahwad ei wõi oma tööga seda wõlga mitte
tasuda, ka ei ole neil midagi warandust
millega wõla eest wõiksid wastada.
Kas palus ilma maata liige Kustaw Soba
omale 2 mern. otre laenuks 1893 a. peale.
Woli lubas ka seda Kustaw Sobale
Wolikogu liikmed:
Jurri Nittim
Wilem Wahe Mihkel Tosens
Kassaris 19 Küünla k. p. 1893 a.
Koosolewad wolikogu liikmed: Juri Nittem
Laas Pau. Priidu Kersen, Mihkel Toi,
Laas Nittem, Mihkel Tosens, Thomas
Kersen, Juhan Risti, ja Willem
Wahe. Puudusiwad: Peeter Kobli,
Mihkel Meius, Peeter Joe
Talitaja pani woli kogule Kõige Kõrge
malt 19 Küünla k. p. 1866 a kinni-
tatud maakonnakonna seaduses § 00
põhjusel ja Eestimaa Kubernööri herra
ette kirjutuse põhjusel 10 Tetsembrist
1873 a No 2744 ette walla kirjutaja
Thomas Piiki pärast
Et nimetatud Thomas Piik 1881 aastast
saadik Kassaris on walla kirjutajaks
on olnud, kas tema ülemal nimeta
tud seaduse ja Kubernööri herra
ette kirjutust mööda oma 12ne aastase
malt oma teenistuse eest auu-
tähe saada. Wolikogu kuulas tali-
taja ette paneku ära ja otsustas:
Et senine Kassari walla kirjutaja
Thomas Piik on truuisti 12 aastad
walla kirjutaja ametid /truuisti/ on
täitnud ja tema läbi wallale mingid
Kahju pole tulnud ja ka midagi eksi-
29 Septb
Talitaja tellimise järele tuliwad wallawolimehed
Konna kohtu päewa ära pidama ja selle aasta
oleku
II poole walla maksu üles arwama.
Uusi maksjad hingi tulid juure 7; 1 Hagabäelt
ja 6. Kassari külast.
Wallamaksud mis kewade ei olnud ülesse arwatud
ja mis maksjate hingede peale maksa arwati
ja kassast wälja makstud saanud on järgmised:
Walla magasin töö päewad 3 r. 55 c.
Maksuwiitungi raamat
Wallamajasse ümber
30 c
Luku wõti, ukse parandus
1, 06
Walla maja katuse arimine 1,13 c
Talitaja kirjutaja reisid 4,00 c
Raamatute pookimine 1,59 c
Tubade arimiseks material 2,06
Tubade pesu
90 c
K. Wäljale wallamaja töö 4,90 c.
Paed ja ukse puu
55 c
Nekruti poiste ülewiimine 10,90 c. 1885 aast
Kohtu meeste raha lindid 300
Muud wähemad asjate etc 2,20 c.
39,34 cop. Maksjad hinged 257 1/2
Teeb hinge pealt 16 cop 1887 a II p. walla maks
Kassaris on ilma Hagabäe küla meesteta maksjad
190 1/2 maksjad hinged.
Maksa on neil 1887 allpooles Koolmeistri palka
51,r. 84 kop.
51,84 c
Wöörmundri päewa
Kella lööja
Wallapakkud saemine
Rõuge lima
Summa 63,09
Tuleb 190 1/2 hinge pealt 33 cop.
Summa Hagabäe meeste mak 16 cop.
1887 a II pooles kokku 49 cop. Kassaris
Thomas ja Johannes Altmäe Waljaspoolt saiwad,
ka Laas Mölder, Kassari küla meeste sekka arwatud
Juhan Tamm
Laas Ahloff
Talitaja J. Kerner
Kirjutaja Thpiik
28 Oktober 13
Talitaja käsu järele tuliwad wolimehed kokku
nõu pidama walla liikme Lise naese Liiso Tamme
pärast, kes ise ühe lapsega Tallinnas elab ja kellel
teine poeglaps Johannes Tamm siin talu pereme-
he Juhan Lembra juures elab. Et Juhan Lembra
seda last enam muidu oma juures ei tahtnud, ja
seaduse järele teda seks ka ei wõidud sundida, siis
sai walla poolt selle lapsele abi lubatud ja nimelt
6. mernikud wilja, 4 mern. rukid ja 2 m. otre,
ja jäeb see laps Juhan Lembra juure kaswatuse
alla. - See 6 mern. saab selle lapsele
1887 a kohta arwatud.
Arwas wolikogu et Sooheinamaa waht Siim Kerner
wiib omas kohas heinamaa wahi ammetis 4 weise
looma pidada ja mitte rohkem ja ühe hobuse.
Keeldud saab aga Siim Kernerile, et ta wäljast
Oliwad wolinikud teised kõik koos,
talitaja käsu peal, kui üksi wolinik
Juhan Kersen puudus
Wolikogu tegi otsuseks:
Wolinik Juhan Kersen maksab 30 kop.
Wolimeeste
(kolmkümmend) kop walla laeka selle eest koosolek
et koos olekule pole tulnud.
Arwasiwad wolinikud 1884 a pea I poolt
pea raha, et kroonu maksu 1,26 kop tuleb
ja walla maksu 17 cop. Kokku 143 kop.
Kirjutasiwad wolinikud 1884 a nekruti
poisid ülese.
Arwasiwad wolinikud, et kohtu sulane Andres
Kersen, kes enne juba walla teender on, posti
tasku ka mõisa ja walla maja wahet taluks
ja lubasiwad üle muu palga weel 5 (wiis) rubla
maksu juure. Teender Andrus Kersen
oli ka sellega rahul ja lubas auusal wiisil
seda asja talitada.
Sellega lõpetas wolikogu oma koos
istmist
Talitaja MRebuse +++
20 Aug.
Oliwad terwe kogukond koos uut Magasine aida-
meest wolimas, sest et wana aidamees Peter
Krumholz oma aja teeninud on see on 3 aasta
Healte enamus mõistis uuesti teda teist korda 6e (kuue)
healega tagasi. Krumholz wõttis ameti wastu
talitaja MRebuse XXX
Septemb
Talitaja käsu peale olid wolimehed puuduma
ta kokku tulnud selle aasta II poolt, pea raha
üles arwama.
Uusi maksjaid oli neli juure tulnud
Seega tuleb siis Kroonu maksu wallal maksta
1,22 kop hinge pealt, ja walla maksu 11 kop iga
maksja hinge pealt.
Kassaris kuleb ilma Hagabäe külata weel iga
ja iga laual käia naisti rahwa pealta a 12 Cop.
walla makstu.
Kooli raha tuleb iga koolis käija lapse pealt
maksta iga päewaste koolis käija laste pealt
a 38 kop ja Ühe päewased a, 11 kop. kooli raha.
Talitaja MRebuse XXX
KirjutajaTh. Piik
21 Okt
Oliwad wolimehed talitaja
käsu peal koos ja pidasiwad nõu kooli luge-
mise raamatute pärast, et wanad juba otsas
on, otsuseks tehti: 10 uut lugemise raamatud
tellida ja wanad uuesti ümberlasta poo-
kida. Peter Soha lubas neid ära pookida
ja maksetakse selle ette ega raamatu
pealt temale 20 kopikad.
Pidasiwad wolinikud nõu, kuidas nad
se aasta õpetaja wilja sisse ajawad ja
ära maksawad. Otsuseks tehti:
Wili saab, kuidas keegi renti sisse maksab,
selle suuruse järel sisse ajatud ja Suuremõisa
Kõpu koguduse liikmete koosolekust Kõpu koolimajas 4. mail 1930 a.
Päewakord: Kabeli Katuse parandamise küsimus.
Koosolek 33 koguduse liigat.
Koosoleku juhatajaks waliti Juhan Wolens protokolli kirjutajaks S. Laar
I. Katuse parandamise küsimust arutades jõudis koosolek otsusele:
1. et Katus põhjapoolsele küljele ja kommikupoolsele otsale samuti
Ka tornile tuleb teha tsingitud nimelt Rootsi plekist
2. et Kõpus sissetulewatest koguduse liikme maksudest tuleb
Kinni pidada üks sada /100/ krooni, mis 1925a. Riigi Ew. Luth
koguduse elarwes Kõpu kabeli katuse parandamiseks määratud
3. et selgusele saada, kui palju koguduse liikmeid kabeli
katuse parandamisest osawõttawad, walib Koosolek Komis-
joni, kes koguduse läbikäib ja järele kuulab, kui palju
liikmeid kogudusele kindlaks jääwad mida nad oma
Lääne Maavalitsuse
Ehitus- Teede osakonnale.
Vastuseks kirjale 8. I 35. a. No 1355 palub
Reigi koguduse juhatus võimalikuks teha
kirjas tähendatud sundmääruse nõuete Täitmist
edasi lükkata. Mainitud tööde läbiviimine osutub
niivõrd kulukaks, et ta praegu Reigi kogudusele
üle jõu käiks. Kogudusal on mõned hädatarvi-
lised remondid ees, mida edasilükkata enam
ei saa. Pealegi oleme kohustatud kirikuamet-
nikude palgad korralikult välja maksma.
Siinse rahva kehvuse pärast ei ole see kerge asi.
enne loota ei ole, kui võõrandatud kirikumaade
s. a. oktoobri kuul sünnib toimub
Kirik seisab juba 125 a. ja ei ole temal midagi
hädag olnud. Hädakorral võiks rahvas kergesti
väljapääseda akkentest, mis laiad ja madalad on.
Neid on teisel küljel 6, teisel 7. Pealegi on veel
uksed.
Allkirjaga lõendawad. Komisjoni liikmeteks waletakse
koosolijate poolt 1. Gustaw Mänd Mardihansu 2. Julus Pall
Suureranna, 3. Juhan Wolens Ojaküla 4. Karl Wolens Kalana
5. Raol Rõhu Tormiselja. Tegewuse piiskonna määrab
koosolek kom. liikmetele järgmiselt. S. Mänd - Martihansult.
mine tuleb umbes maksma 450 krooni. Selle pärast
peab koosolek tarwiliseks koguduse liikmetelt katuse
parandamiseks wõetawa annetuse alammärra hinnata
ühe /1/ Krooni peale
Koosoleku juhataja J. Wolens (allkiri)
Koosolijad (järgneb 20 allkirja)
Protokolli Kirjutaja: S. Laas
Lpd.
hra.
Sain möödunud nädalal teie koguduse
juhatuse poolt saadetud kirja No 209.
Kõpu kabeli torni plekkatuse katmise asjus.
Minul oli kawatsus täna senna sõita, kuid
olude sunnil ei saanud, nüüd paluksin teid
mulle teatada järgmisile küsimusile. 1) Kui suur
see katus on mis tuleb katta. 2) Kason sääl mingi-
suguseid talased ja kelle poolt tuleks need teha 3)
Kas ei oleks wõimalik säält mõnda teist
katust weel wõimalik saada, sest kui see töö on nii-
wäike siis ei tasu senna tulemist ära. Jään teie
wastust ootama, ennem midagi ette ei wõta.
Austusega: Leo Tammo
Emmastes 9. septembrl
post-kast. 24.
E.E.L.K.
REIGI KOGUDUSE
Ärasaadetud
JUHATUSE
20 IX.37.a.
E. E. L. K.
" 193 a.
Konsistooriumile
Kõrgesaare p.ag.
(Majanduse (nõukogu).
Reigi kirik on must ja näutu seest ja väljastpoolt
vajab hädasti remonti. Kogudus on aga vaene, ei saa oma
jõuga remonti läbi viia, peab abi paluma. Kõigepealt
tuleb aga kirikutornile uus katus teha sest vana
laseb vihma läbi, on juba mitu korda parandatud.
nüüd parandamine enam ei aita, torni palgid hak-
kavad juba mädanema. Nagu juure lisatud eelarvest
näha, läheb kirikutseni uue katuse plekist tegemine maksma
mule. Kr. 550. Lugedes Reigi kog. nõukogu koosolekute protokollidest
No 3 - 14 II 37.a. §3 ja No 9- 27 VI 37. a §3, juhatus palub töö läbiviimiseks
Ja nimelt palume kirikukassa võlga (Kr. 218,22) kustutada.
poole osa kirikukassa maksust (kr. 112,50) kogudusele kinkida,
omalt poolt juure lisada veel Kr.219,28, see oleks kokku Kr. 550.-
Liiikmemaksu tõsta on võimata praegusel usuelu tõusu korral; see
viiks jälle lagunemisele. Korjandustest ei ole ka midagi loota, neid isegi juba
küllalt ja toovad vähe sisse. Kui hakkatus kord tehtud, siis saame edaspidi
ehk ise mõndagi ära teha. Ja tehg on veel palju
Reigi kog. aseesimees: ASihwer
Tartu j. Kog. Wal.
Wastuseks palwekirjale milles palute
rabbi Leib Morschap. Mor Mostowsky pere-
konnaseisu ametnikuks registreerida
teatab sisseministeerium et perekonna
seisu seaduse (P R T.  N 191/I92 = 1825a)
§ 7 - teises lõikes tähendatud ametnikku
deks. waimulik-kudeks wõib ainult neid
kirikute ja usuühingute waimulikka regi-
streerida, kes wastawad sama seaduse
§ 8 - nõuetele, s.o. kes on Eesti kodanikud
kellel wähemalt algkooli 6 - aastasele
kursusele wastav haridus ja kes mõista-
wad riigi keelt. Riigi keelt tuleb
mõista täielikult, et kokkuseada riigi
keeles peetawaid aktisid.
Nagu Teie palwekirjast selgub ei oska
rabbi Mostowsky täielikult riigi kelt,
ja on Leedu riigi alam erandeid koda-
kondsuse nõudest perekonnaseisu
ametnikkude-waimulikkude kohta
wõib perekonnaseisu seaduse §8, teise
lõike järele lubada aga Wabariigi Walitsus.
Et Rabbi Mostowsky riigikeele mõistmine
ei wasta §8 nõuetele, puudub sisseministee-
riumil seadusline alus wastawa palwega
Wabariigi Walitsuse poole pööramiseks ja
sellepärast ei wõi rabbi Mostowsky perekonna
seisu ametnikuks waimulik registreeritud
Siseministeerium
politseivalitsus
Üldbüroo
Poola kodani-
28/IX-1937 a
N 550. I.
ministeeriumi poolt
teenida Tartu Juudi
usukoguduse kuni 29 sep-
tembri 1938 a.
pruukida wilja kapitaali protsentidest 600 rub.
ja waeste kassast 70 rub., milleks tarwilik
luba Talurahwa Kommissari Herra käest paluda.
Punkt 7. Etteloetud Ise jaosk. Talurahwa asjade
Kommissari Herra eeskiri teadaandmine 21. dets. 2905 a.
N 4655 all selle kohta, et palwega walla kassast
kaitse wäe tarwis püsside ostmiseks raha andmise
kohta tuleb Kubermangu Talurahwa asjade Kommisjoni
pöördu. Otsustadi: Et praegu wälja kuulutud sõja
sääduse põhjal kõik elanikud on kohustud
sõja riistad käest ära andma ja rahuliku
elanikkude julged olekud lubatakse kindlus-
tada, ning selle pärast oma kaitse wäe sisse-
säädimine ennem tarwilik pole, sell põhjusel see
ettewõtte täitmata jätta.
Punkt 8. Rahwa koolide Inspektori hra teadaandmi-
sed 21 dets. 1905 a. NN 1526 ja 1499 selle kohta
et walla koolides praegust makswat õppekorda
oma woliliselt ei saajs muudetud, kuniks kooli
walitsus selleks tarwilised määrused wälja annab.
Otsustadi: seda täitmisele wõtta.
Punkt 9. Jakob Taaweti p. Alla palwe, et teda
wigase terwise pärast saaks walla maksust wa-
bastud, wallawalitsuse andis teada, et 14 Dets.
1905 a. Jakob Alla Kreis Tohtri poolt läbi on
saanud waadatud ja wiimase tunnistuse põhjal
tööjouetuks tunnistud.
Otsustadi: Et nõuukogu teadmise järele Jakob
Alla seppa tööd teeb ja nõnda palju küllalt
teenib, et wallamaksusid wõib maksa, siis teda
wallamaksust wabasta mata jatta.
Punkt 10. Ettepantud Tartu Kreis Politsei walitsuse
kirjawahetus 20 detsembrist 1905 a N 5224II ühes rehknungi-
dega, et Alatskiwi wallaliikme Gustaw Wiilipu
matmise kuludeks tema lese Mai Wiilipule 10 rub. tasu
antaks. Otsustadi: Gustaw Wiilipu matmise kuludeks
walla poolt ainult 7 rub. lubada, nõnda kui seda
maksu üleüldse on määratud.
Protokol N8.
Alaktskiwi nõuukogu koosolekul, 12 webruaril 1907 a.
Alatskiwi wallas on üleüldse 16 nõuukogu liiged, nendest
tänasel päewal ilmunud 11, mis pärast koosolek otsuse
wõimuliseks tuleb arwata. Koosolekud juhatas walla-
wanem Joosep Kuusik.-
Otsustamise allatuliwad järgmised asjad:
Punkt 1. Liisa Leppiku palwe, et temale endiste aastade järe-
le saaks 5 rub. laste ülespidamise pääle abi antud.
Otsustadi: Et Leppiku lapsed juba nõnda wanaks on
saanud, et karjas wõiwad kaija ja suurem häda selle-
gamöödas on. - temale 1907 a. pääle 2 rub. laste kooli
raha raamatude muretsemiseks anda.
Otsus kuulutadi Liisa Leppikule.
Punkt 2. Marja Frolowi palwe, et temale saaks walla poolt
abi antud, sest et wanem tööjõuline poeg õnnetumad surma
on saanud, ja temal wigase pojaga on järele jäänud, ilma
et ühtegid warandust ehk sissetulekud oleks.
Otsustadi: Marja Frolowile esialgseks walla poolt 4 rub.
abi raha määrata.
Otsus kuulutadi Marja Frolowile.
Punkt 3. Mart Unti ja t. palwe pääle otsustadi Mart
Until 39 k. rukkide, 32 k. otrade, Kaarel Aunnel 1 ts. 32 k. otra-
Ja Joosep Kokkale 2 ts. rukkid
de ja Joosep Kuusikul 1 1/2 ts. kaerte maksmise walla
wilja aita kunni sügiseni 1907 a. jätta, sell tingimisel
et nad protsenti selle aasta eest maksawad.
Punkt 4. Liisa Kruusi palwe, et nõdrameelse Leena Anna Käärdi
ülespidamise pääle 1907 a. juurde saaks antud, sest
et nüüd nem tema oma mehega Audowa kreisi peab minema
ja endise tasu summa 12 rub. eest enam ei või pidada
oma juures. Otsustadi: Nõdrameelse Leeno Anna Käärdi üles pida-
mise pääle 1907 a. määrata 20 rubla.
Liisa Kruus oli rahul selle tasu eest oma juures hoidma.
Punkt 5. Wallawaese Leeno Sildi palwe, et temale
walla poolt korterid muretsetaks, sest et wäimees
Kaarel Arro ajawa oma korterist w wälja -
Otsustadi: Et nõuukogu teadmise järele Kaarel Arro omale maja
on ehitanud (osalt Leeno Sildi endise maja materjalist ja platsi pääle