Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Teid tervidates Miina Piiks
Katsun uinuda.
Lapsed tõusevad, hakkavad kooli neinema.
Pesevad silmi, joovad teed. Teevad lärmi.
Tõmban teki üle pea. Ainult ninaotsa
jätan välja. Vaja ja millegagi hinga-
ta. Teki all on soe ja umbne. Nagu,
saunas.
Hea on lesida, kui kõik magavad.
Ainult see öö on liig lühike. Hea oleks
põhjanabale kolida. Seal olevat öö
kuus kuud pikk.
Vaat on alles põli. Põõna kuus
kuud järgimööda. Pole seal ei kärp-
seid ega brigaade. Ja/ah, põli oleks
küll. Kuut kuud, otse öelda, pole vaja.
Kestaks öö nii umbes kuu aega, oleks
ka kena. Siis tuleks päev. Päeva
nii umbes kümme
pikkus võiks endiselt jääda, 24 tundi.
Et ennast vähe tuulutada. Ega tuulu-
tamiseks rohkem pole vaja.
Kerin enda mõnusalt teki sisse.
(Ninaots on ainult) väljas. Südameklope
kilogrammi eest. Heldekene, kus meil
niisugust raha wõtta? Paari päewa
pärast müüdi siga turule 4,50 r. kilogr.
me wööd koomamale." „Jah, see on tõsi,
hüüdsiwad mitmed hääled. Keegi ütles
wahele: "Kas Partei käsib teid nii teha,
õpilasi eksamite ja riigi eksamite
ajal nälga jätta. Teie panine sellegi
wiletsa söögimaja kinni, 2 kuud olime
ilma toiduta, seni kui ise oma
kollektiivse
jõuga "suppikatla" organiseerisime,
kuid seda ei jätkunud kaugeltki
kõigile ja enne wiimast tungi
oli tormijooks taldreku suppi
järele; kes aknast, kes uksest,
üle teise, tormasime ühisest
kausist suppi sööma, sest kõigil
polnud oma sööginõud. Aga teie,
teie ei liigutanud sõrmegi, sest
teie kõht oli täis!" „Siis alles avati
söögimaja, kui meie töö lõppes ja
kellele, silmakirjaks suvitajatele,
nagu igal aastal. "Kultuurselt
"Edasi" taimetusele.
Partei tokumentide kontrollimise ajal
heideti Kom. Ülikooli õppur Kraini kes
partei arvestuse kaarti peal oma partei staasi
suuremaks tegi, parteist välja. Varask oli Ida-
Siberis Petseri külas, kus Kraini parit on, luge-
mise toa juhatajaks ja parteirakukese sekretäriks.
sealt sõitis Kom. Ülikooli õppima,
Koolivaheajal Petseri puhkusele sõites komplek
teeris ta Kraini Kom. Ülikooli õppima, teades, et
Krainil vastavat partei faasi ei ole, kui nõutakse
Kuid ei rääkinud sellest Kom. Ülikooli partei
organisatsioonis.
1932 a. sõitis Varask Ida-Siberi Petseri kulasse
oma naise vanemate poole puhkusele, sealt tagasi
sõidul käis Tomskis trotskistide Tärva ja
Egloni pool, kuid vabandas ennast sellega
et õpilasi Kom. Ülikooli komplekteerimas käis
kuid komplekteerimise asjus eesti osakonna
juhataja Lepiku  juures ei käinud.
Tomskist sõitis Novova-Sibirski Põldema ja
Raasbergi juure. Mis jutu ajamine
temal Raasbergi ja Põldemaga oli, sellest
ta kellegile ei ole rääkinud.
Need andmed Varaski kohta andsin ma
möödunud aasta kevade "Edasi" toimetusele
kuid nüüd tuletan ma seda veel kord meele.
A. Kuusk.
jatelt saadud) Leiningradi oblasti eesti
kolhoosidest üksi umbkaudu 70-80 kulakut
ja kahjurit wälja puhastatud, kellest ligi-
kaudu 30-40 % kohtult karistuse on saa-
nud lõhkumisetöö eest kolhoosides.
Mis kampaaniatesse puutub, siis just
selles küljes on tõepoolest meie nõrkus -
käesolewal sügisel pole "Edasi" seda kül-
ge walgustanud küllaldaselt. Meie süda
ei rõõmusta, waid muretseb selle üle, et
tõepoolest paljudeski kolhoosides weel kor-
"Edasi" wõitlust peab. Samuti peame,
wõitlust nii külanõukogudes kui ka
Kõwemini paugu vasar
Kiiremini tööta nüüd!
Olla lööklasena agar -
A. Susi
10/XI - 34. Gorkas
Ajalehe "Edasi" redaktsia.
Palun trükkida luuletused "Lööklased" ja
"Kollektiivi laul."
Tervitades A. Susi
ст. Волосово
oli lubanud nisu seemet, mille järgi ka
ta nüüd läks.
Õue jõudes terwitas teda koera haukumine.
"Tere hommikust!" sõnas Wetka perenai-
sele kes karjaajas midagi kohmerdas
teha.
"Tere, tere" kostus wastus.
"Kas peremees kodus?"
„Kodus! toas sööb alles hommikut,
mine tuppa."
Wetka astus tuppa. Teretates pere-
meest, kes tulejale istet pakkus. Räägi-
ti esialgu ilmadest ja muust majandus-
likkudest asjust.
"No kas kündi oled juba alustand"? päris
peremees.
„Ei ole weel"! kostus Wetkalt tõsine was-
tus. Täna andsin hobuse Hansule
künda, kuid hommseks saan ma tema
hobuse omale appi. Mitmed talupojad
on juba alustanud kündi, kellel oma
paar hobust käes on ehk jälle tugew
tööjõud majas, kurdab Wetka.
alaliselt päevad läbi iseseisev töö,
Mis äärmiselt väsitav ja halvavalt õpe
töö ja suudete peale mõjub.
Õppurid nõudes vähendamist, et võimatu
on töötada sarnase tööpäevaga; seletas
Siiman, kui vähe, paneme veel juurdegi ja
see on kõik hea, mis mina teinud olen,
see halb olla ei või. Lükates sellega nõu-
de tagasi. Selle tagajärjel aga kanna-
tab õpetöö ja suuded.
Püütakse sisse viia läti rahva mänge, sapotee-
rides pidu õhtutel üldse teisi kollektiivseid
mänge, mis eestkätt Siimani poolt antud
juhtimisel ellu viiakse läti õppurite poolt.
Kooli juhataja Mäger ütles, et õppurid,
kes aastaga partei koolis vene keelt ära
ei õpi on idioot ja temast ühiskonna
töölist ei saa.
Eesti sektori juhataja Külaots ütles
IIIda kursuse õpilastele, kes seletasid, et
Partei ehituse aine andja Einman
( Kom. Ülikoolist) on nõrk ja mitte
suuteline tähendud ainet andma.
Wõib olla kuuleb seda Alijan
Ja ütleb: Tanja, ma teid armastan.
Las kaowad uhked diamandid,
Ja kotik palitud, brilljandid.
Mis jälle juhtnud?.. Hirmus lugu..
oh, wilets inimesesugu:
Kraaw kaewati, sääl wajus pind
Ja kahel purustatud rind.
Siin mulla-kalju töösi juhatas Berlin
Ta oli praegu juba siin.
Kaks surnud wiidi peagi ära.
Ka taewas kustus päikse sära.
Päew hiljem, surnuwankri eel,
Sääl haljas rohi surnuaia teel.
Ja hale leinamarsi kaja,
on enam saatjatel kui surnutele waja
Noor naine leinas, silmad märjad.
Weel õrnast armastusest kõnelewad leinapärjad
Nii nuttes seisawad kõik wärske haua ees.
Kus peagi kadunutest kõneleb üks seltsimees.
See töö, mil osavõtnud kadunud, on ajaloos
üks tahtis sündmus, sünnitatud tormi hoos.
Siis üles säeti mälestuse märgi
Ja haua peale pandi wärskeid pärgi.
See sündmus peagi unustud on rahva suus.
Haud ilmus surnuaeda, wärske, uus.
Ja üksi hauale jäi wana emake.
Tal poja surm lõi raske haava südame.
Weel kaua põlwitas ja luges oma palwet,
Et taewa inglid peaksid surnu juures walwet.
sügisel ja talvel ükski sarnane vana
(72) aastane) juba tööl ei käi, ja
päälegi nii kaugel. 1932-se aasta
kevadel, peale aasta möödumist,
mind löödi artellist välja ilma
mingi põhjuseta. Minu küsimuse peale:
"Miks löödi mind artellist wälja", wastas
juhatuse esimees, et "ei olnud võima-
lik sind siis artellis pidada".
Nüüd aga tahab artelli juhatus
minu rehetuba ära ühiskondlusta-
da. Kuid mida siis hakkan tegema mina
Minul leiva saamiseks on ainuke üks
tee: midagi maha müüa ja leiba
osta. Tahtsin astuda "Stepan
Halturini" nim. p.-m. artelli liikmeks,
ei wõetud, sest olen ju wana
täieliku paljastamisega oleks võimalik ka teda
kui nende kaitsjat paljastada.
Peale selle, mis mees on Miller? Ma
välja antud ja seal on öeldud, et Miller on
lubaga sisse sõitnud. Mõistus ei paista tal
just heas korras olevat, aga et vaimuhagete
majas Novgorodis, kuhu ta Paulmanni-Sipsaka
tagakihutusel saadeti, ta terweks tunnistati,
et Miller on simulant ja spioon. Ta lubas
isegi vastavad sammud ses suhtes teha.
Kui see Milleri suhtes lihtsalt Paulmanni-
Sippsaka-Malovi enesekaitse vemp on siis oleks
halb, kui Miller valekaebtuste tagajärjel asjata
kannatada saaks.
puudutatud küsimuste kohta kas või lühidaidki
seletusi või näpunäiteid annaks.
ja mis meie näeme? meie näeme
et orehov kui inspektor, kes harak-
teriseeris meie teadmisi s.o
meil tuli esineda tema ette oma
teadmistega, kus orehov saatis
toime oma lubaduse ta ei lasnud
meid mitte ühte inimese läbi
s.o meist mitte üks inimene
ei andnud sanud pravasid.
auto juhtimiseks.
orehov andis on õigused ainult
neile kes teda jootsid restoraanis
ne. jn.e.
kursustel oli õppus nii viletsalt
pandud et on pravad s.o õguse
auto masina peal sõiduks said
annult tutvuse järele
Neid õppilaisi kes julges teda
harakteriseerida orehob ei luba
mitte kunagi lubab kätte
said auto juhi oiguse ainult
2 inimeest tutvuse järele jne
Seda asja võivad tõendada
Ja palju teisi
Meie õppisime kõigest joust
ja nõudsime et meid õpetadaks
nii et kuidas see peap olema,
selle eest hakkati meid karistama
Niisugusel juhtumisel palume
meie raha maksa meile valja
et meie võiks mujale õppima
Eodasi toimetusele
Märgu-kiri
Mina olen paelu kirjutanud Luuga raioni
mille üle vaikida ei saa
Näit: kas saab vaikida nahes niisuguseid
fakte s.o. Karjamaa künti nii viletsalt
üles s.o vaku kuntud kak ei ja u e.
juurikad ei ole koristadud kusse on seeme
maha visatud j.n.e Loota siit muidugi
pole midagi. Kui teie vaatade seda külvatud
maad kaugelt siis teie näete kasvavat
võsu kui teie tulete lahemalle siis teie et keegi
imeli inimene on siin nalja teind s.o.
tük kuntud tükati kundmatu ja on siia
kulitud kaer.. Mina olen paelu naind
kuidas tehakse udismaid kuid nisugust
naen esimesena.
See on sell korral kui küntud maa
ja äestadud maa mida oli umbes 1 hektari
juures jäi külvamata on praegust tühi
Peale selle paelu maad on jäetud maha
mida mitte sugugi ei tahete kunda
ega külida. s.o Endine vätsoni ma kresti
maa j.n.e.
maa on meil vaene ja tahab sõnikud
kuid male sõnikud ei panda väetis ained
olid veetud iga pollu juurde maha kus nad
olid seni unikus kui mina kirjutasin
mineral vaetis väljale lajali. Kuid
sonik mida ära ei kasutadud paegust
seiab ja kuivab sõnik hunikus j.n.e.
maatuk "sumiha", kus oli möödunud
aastal kartul tanavu18 maini keegi
ei liigutanud. Siis kuliti sinna odra
miss on heina sisse ära uppunud. Mõned
toolised rägivad, et ei o äestadud seemet
mõnedes kohtades maa sisse
Loota muidugi sellest polust pole midagi
kus kivi tee jaoks oli tarvis kiva. Kus
19/VI 37 a sõideti 2-3 hobusega kulvi pidi
ringi ja otsiti kiva ja veeti kodu
Naha on nii seeme on maha visatud kas
saab sealt midagi selle üle keegi ei
olitse.
"Külvaja" partei komitee liikme suus.
Madisonile, kes "Edasi" vastutav
toimetaja abi (ma olin sel ajal "Külvaja
parteiorganisatsiooni liige) Madison
oli sellega nõus ja ma läksin sinna
detsembri kuus. 1923 aasta juuni
kuus sain omale karteri E.T. Haridus.
maja juure. Viimast karda käisin
Petersoni juures 1934 aasta sügisel.
sest minul oli veel matrats ja muid
veikseid asju seal. Käisin nendel
järel. Sellest rääkisin ma Lernerile,
Kolmandaks, süüdistas Stepanova
mind, et mina "Edasis" kirjutan,
et "Krasnaja Rabotnitsa" vabrikus töö-
tavad klassi vaenlased 2) administrat
sioon töötab pahaste 3) Kuusk
kirjutab raiooni komiteesse, et
Jutsnikov rääkis partii komitees,
et Kamtsatava teeb partei õpetami-
se alal jämetaid poliitilisi vigu,
Kuusk peaks neist parteikomitees
rääkima aga mitte "Edasisse"
kirjutama. Stepavet toetasid Smirnov
Senna määrati terve rida
parteilasi vastutavatele kohta-
dele, mis oli kokkukõlastamata
üld partei rakukesega. Seal tu-
li ilmsiks terve rida suure-
maid kuritegusi: Müüdi
artelli karja enese huvide rahul-
damiseks ilma loata ja valega.
Ee Juhtijad olid söönud, riides
ja mõnutseid, kunas teised töö-
tajad kannatasid puudust. Kari
ja hobused olid maha langemas.
Üldse täitsa kahjurite tööd.
Veisman ja teised parteilased
sõitsid mitu korda senna. (Seal
olijatest oli ka Veismani isa ame
tis) Jänditi ja tehti kometit.
Viimaks läks asi kohtusse.
Venis ja venis aeg edasi, kuid
kohut ei kusagil. Selle aja sees
leiti tunnistajatele, kes sellega
nõus ei olnud, nende tegusi
paljastasid, süüd ja põhjust
et kol artellist välja ajada (näit.
Karja H. ja R.) Kui tunnistajad
olid laiali pillatud, siis peeti
kohut Kamariha külas kuhu ei
peasenud ükski tunnistaja. See olla
Veisman V. tegevus, Kõigil on see
kohus teadmata. Peasüüdlane töötab
teatud alal seal edasi (mesilaste pi-
damine) see on Pommer. Ainult par-
tei puhastusel selgus, et see oli kulak
Teda heideti välja parteist ja ka
veel Õunapuu J. ja Petai E. Kuna
Veismani isa, Konstantin, vana
parteilane, kes kõik nägi, teadis
isegi joomingutest osa võttis
jäi parteisse kui parem partii-
liige.
Kui ilus wähe hoian ma!
luba
Sul Wolli pole kodus kirju palli,
Nii ütles Wollile siin wäike Elli
Tead mamma ostab karu mulle!
Mis ostab aga papa sulle?
Sa ära küsi, Wollil papat pole.
Oi, ilma papata on igaw kole.
Nüüd lapsed aeg on juba lounat wöt süüa
(Ja) Sa Manni Wollit aia nurgast hüüa
Siit täna Saksamaale sõidab Laade.
Tal lõbu wähe, kurb ta waade.
Betoni tehas walmis ammu.
Nüüd jälle kodumaale sammu.
Siis oma kurbtust seletas ta meile.
Mis kasu wõin ma teha neile?
Sääl tööts elu ootab mind.
Ei sellest rõõmu tunne rind.
Siin tegin tööd, mul kogus raha
Sääl aastaga ma söön ta maha
Weel küsimus, kas aastspärast saadab firma
Mind uuest tööle, wõi jättab ilma-
Mul kodus naine, tütar, ema.
Mind ammu juba ootwad nemad.
Hääd reisu sulle, seltsimees, sa hästi kodumaale.
Wõib olla tuled kord sa jälle meie raale.
On jälle puhkepäev. Ja Leeni sõidab linna.
Sa pojake jääd koju! Minul waja minna.
„Ei, emake, mind wõta kaasa, palus wäike.
Pea hiilgaw oli Wollikesel silma läige.
Sääl peatuskohal sõim ja kära.
Oh, aidake, mul warastati raha ära!
mõiste oma praktilise tegevuse eeskujuga
ümberlükanud. Oma otsekohese töö kõr-
val jatkab sm. J. Anvelt õppimist
nagu iga koolijutski, vast ainult selle
vahega, et jutsid õpivad A, B-d ja
üht-kord-üht, kuna sm. J. Anvelt
kõrgema matemaatikaga ja lennuas-
janduse tehnika uurimisega, millel
töörahva võitluses kodanluse vastu
nii suur tähtsus on, tegemist teeb.
Et sm. J. Anvelti õppimisel, töötades
samal ajal N.Liidu tsiviil õhusõidu juha-
ja abina, tagajärgi on näitab väga
hästi N. Liidu lennuasjanduse arenemine
mis viimasel ajal väga hiilgavalt
oma saavutusi demonstreeris „Iseheljus-
kinlaste“ päästmises Põhja jäämere
jäätükkide pealt.
Seda tahtejõudu töötamiseks ja õppi-
miseks, enamlikku sirgjoonelikust ja
väsimata võitlust, mille kehastuseks
sm. J. Anvelt on, peab oskama hinnata.
Ja mitte üksi hindama ei pea seda, vaid
sm. J. Anveltilt tuleb eesti noorematel
võitlevalel seltsimeestel õppida, sest et
siit väga palju õppida on
Eesti töölised ja töötavad hulgad
tunnevad sm. J. Anvelti, ja hinda-
vad kõrgelt neid revolutsioonilise
Vabale seltsilisele
Saalis käte plagin,
seltsiline säeb...
Seltsilise rinnal
ordenit ma näen
Seltsiline kuule
millal oli sul,
naeratused uulel
nagu täna sul.
Püünelt seda kuulen
vaba olen ma
jälle minu uuldel
tunnen rõõmu ma.
orden rinnal rippub
püünel loengud teeb.
Seltsilised kuulge
Vabadus on meil.
8/III-35a
Tunnistajad aga ilmutawad igasugu-
sed nende plaanid ja kawad mida
nad mõltenud teha ja püüdnud orga-
niseerida oma gruppi. Tahtnud ka neid
kes nüüd üles tunnistawad, oma kampa
tõmmata, kui aga wiimane sellest
lahti püüdis saada, siis olid Poll O.
ja Lell A. ähwardanud, et kui sina
peaks wälja rääkima siis sind tapame.
Mida ka tunnistaja oligi kartnud.
Tekkiwad. waielused süüdlaste ja
tunnistajate wahel, kus süüdlased püüa-
wad mitte õigeks tunnistada nende
tunnistusi.
Rahwas nõuab süüdlasi kõwa
karistuse alla wõtmist.
Süüdlastele oli määratud paragraf
mahalaskmise alla.
Süüdlased aga ise wanuduse
poolest on Poll Oswald sai alles
mõne päewa eest 18 aastaseks kuna
aga Lell Augus alles 17 aastat
wana on.
peaasjalikult kirjawahetuses, sest see Teie
ringreise teeb, ei jõua kõigiga küllaldaselt
elawat
sidet pidada. Lisaks sellele oleme Oudowas
ja Kingissepas läbi wiinud kirjasaatjate
kursused - seda peame kah tööks kirja-
saatjatega. Lehelt ootate näpunäiteid
asjata, algul on juba põhjus märgitud,
miks meie sellest "Edasis" ei kirjuta.
Üks "uus" kirjutas Wallerijanorikast (kooliõpe-
taja köögi ammaeit wõi midagi selletaolist"
(Eige)
kaitsedes oma õemeest, Pärnamäe ühe käe-
ga kulak Kukke, kuid toimetuses oli see
Kukk kõigi tema wigurite ja tulipuna-
se habemegagi tuttaw, sellepärast ei pan-
Jutt Jussi mõttest
ühest vahvast ettevõttest
Kaua istus mõttes
Viimaks noa võttis
Otsis puu ja papi,
mõne asja veel,
lõikus, passis, klappis,
nagu vana mees.
Ja, - eks ole ime?-
lennuk valmis, säh!
Küljel Gorki nimi,
tiibade all täht
Taga tüür, mis keerleb
ees propeller ka.
Rataste peal veereb
vurra - vut - at - ta!
Ja, kui tulid kokku
isa, ema vend,
olid imest kohkund, -
- kuhu algab lend?
- Lendad kauaks ära.
- Surma viimaks saad!..
Aga Jussil särab
silmis tähtis plaan.
F.Kotta
väljaspool riigikogu. Sellepärast peab
valimiskihutuse kõrval käima kõige
energilisem töörahva organiseerimine,
üldine võitmine revolutsioonilise seisu-
kohale ja töörahvaajakirjanduse laialilao-
tamine! Selles artiklis selgitatakse tööta-
vatele hulkadele piltlikult sotside
äraandlikku poliitikat. Et sotside luba-
dused on ainult selleks välja mõeldud,
et valimistel mitte klassiteadlikke töö
lisi petta, ja sel teel oma liidreid rii-
gikogu saata, kus need, lubamised jal-
gade alla tallatakse, ja kodanlusega
ühes töörahvast püügama hakkavad.
Sellest võib järeldada, et sel ajajärgul
ka pahempoolsetes töölisühisustes oli täi-
esti õige enamline juhtimine. Täiesti
õieti on ka üles seatud töörahva nõud-
mised, et võitlust tuleb viia töörah-
val, et käes hoida viimaseid revolutsiooni
selle eest,
teel saadud võitusid, sest peale enam-
laste lahkumist hakkas kodanlus töölis-
klassile peale tungima, et ära kiskuda
töölistelt kõik revolutsiooni saavutused
Ka näidetakse ära, et töörahvas võib
neid saavutusi alal hoida, ainult sel teel
ja võitude saavutustega edasi minna
kunini kodanluse kukutamiseni, ainult
sel teel kui on organiseeritud kogu töö-
tavad hulgad. Selleks tegi ajakirjandus tööd
ka asunikkude ja muu kehv talurahva
hulgas "Töö Täht" 28 veeb 1923. a kirjutab.
Asunikkudele 422 1/2 miljoni ilusaid käeliigu-
tusi. Asunikul, kes elab oma sauna ütis
1147/28.XI-34
Kongreetne juhtimine ja kontroll
Käesoleva aasta oktoobrikuu viimastel päevadel
sai kom ülikooli rektoraat oma sovhoosi direktorilt
Harakalt kirja. Harakas kirjutab kirja Moskvast
Tema, Harakas, on otsustanud sovhoosi direktori
kohustused maha panna, (laskis jalga) ning
teda ei ole tarvis tagasi ootata.
hinnaäärse
raiooni põllumajanduslise ettevõtte, eesmärgiga val-
mistada aedviljade ja piima produkte ülikooli
söögimaja voorustamiseks. Sama aasta juuli
kuul kom. ülikooli rektoraat määras sovhoosi
direktoriks III kursuse õpilase Haraka
Sovhoosi direktor Harakas töötas sovhoosi juhina
kuni omavolilise jooksuminekuni s.o. 25 oktoornini
k. l. aastal.
Kogu sellel ajavahemikul kom ülikooli rektoraat,
ei ka partei organisatsioon, ei ole viinud kordagi
põhjaliku sovhoosi majapidamise revideerimist
läbi. Puudus Kongreetne juhtimine ja kontroll
ülikooli rektoraadi ja partei organisatsiooni poolt.
Mõni kord kuulati sovhoosidirektori Harakase
aruandeid sovhoosi majanduslikest olukorrast ja
sellega piirduti.
Käesoleval suvel hakkasid päevakorrale tulema
sovhoosis majandusliselt haiged nähtused.
Kolhoosi olukord
Kolhoosil ei aita seemet 8500 rubla eest. Seemne mu-
retsemiseks kolhoosil rahasid ei ole. Oma seeme on
kõlbmata nagu sügisel külwati rukis ja nisu maha
mis üldse ülessegi ei tõusnud. väljas
Wankrid on sügisest saati lume all.
Põllutöö riistu pole tänini remonteerima hakatud.
Jaanuari algu kolhoosi esimees Kallei ostis 2000
rubla eest 20 paari Ameerika regesid kuid need on
kolhoosi töö jaoks kõlbmatud ja nüüd on sepa-
koja ees lume sees. (13 paari)
Uuest aastast ei käi ühtegi eestikeelset lehte
kui juhtub lehes sõnum kolhoosi wäärnähtustest
siis kolhoosi esimehe naene kes on postikandjaks
häwitab need lehed ära.
wene
Kolhoosi esimehe naene on endine piiskopi tütar.
Kallei Jaakob Peetri p. tuli kolhoosi 1933. a. saa-
deti esimeheks walitsuse poolt. Kallei on wahetatud
Eestist 1926 wõi 1927 a. ühe prausti wastu. Ta on
partei liige. Endine ohwitser ja sandarm Lätimaal
55 aastane, kawal mees.
Kui 1933 a. Kolhoosi juhtima tuli siis Kalleil
oli esimene asi see et ajas noorte ühingu kus
10 liiget oli laiali. Samuti häwitas ära kolhoosi
punase nurga.
1933. a. Jaan Rügeli naese ema kes lehma laudas
ööwahiks oli lüpsis salaja öössete piima. Eduard
Ewrausi j. t. poolt wõeti tema lüpsetud piimaga
kinni, kuid temaga midagi ei tehtud sest ta oli
kolhoosi esimehele hea sõber.
Kolhoosnikkude meeleolu on räbal, sest headust
loota ei ole. Inimesed on meeleheites ja nälgiwad.
Läinud aasta tööpäewa peale tuli: 29 kop. rahas,
200 grammi teri ja 1 kilogramm kartulaid ja
needki weel saamata.
Kolhoosi üldkoosolekul weebruari alguses astus
40 tööjõulist kolhoosist wälja.
Õhtul koju tulles Margareetake
Sooja jooki ei leidnud eest
Seisis ukse lävel tema Meetake
Põlle puserdates silmaveest.
Nuttis, nuttis ja ei rääkinud sõnagi,
Sammu astus, haaras toetepuud.
Viimaks rätihilbu viskas õlale,
Astus komistades aiasuust.
"Kullan kallikene, Tõrva Tonukene,
Sina seisad meie kõigi eest.
Naisenadile üks ainus sõnakene
Ütle õigust nagu õige mees:
Kes siis tõeste minu Margareetakene,
Margareetakene... Tõnu, ae!
Ära röövitakse... Margareetakene...
"Margareetakene?.. O'ssa, aeg!..
On siis sinu vasik papil ristitud voi
Püha Peetrusel sarvist peet?
Või on laulatatud kommunistidega?
Või ehk ise lähed lehma eest?
91 aastal
Kruup 31a 27 septemril tuli tawariš Pultakow Alegsei, ja-
Käskis mind hobuse Wia 3 jaus kona miilitsa Liiwa raioni
tawariš Laurenginai, hall ruun 4 aastat wana mis praegu
1000 rupla wäärtuses aga siis 150 rubla wäärt, oli Milits-as-
teadai, ei tawariš Krašowski sõidap ja 28 Septemril takasi.
toop 28 küsisin wastas tawariš pultakow, ei ole teata, sõitis
Latenski, Tatro pantitite pole,, hobune todi tagasi 6 tal
Nowemril, ta oli keig oma jõu ja wärtuse kautanud
Mile pärast teta enam inata ei tulnu ja tawariš
miilits Laurengin lupas mule hopuse rahas ära maksa
aga opune anti kolkosi ja pärast Liiwa Sepi wapriku kus
ta ära tapeti nii kui tawariš. Knääsow tunistap nüit
lupas miilits iga mule hobuse raha ära anda, aga kaua
aia otamisel, ei tehtut seleks mitaki. Läksin siiwa prokurori
jure se wastap ana kohtus, antsin rahwa kohtu otasin aasta
ei midagi lähen küsima ültakse sin ei ole mingit üles and
lähen prokurori jure nõu küsima kas nest kohtu kaebata wastap
prokuror mine kodu ja rägi oma argensatsiale, räkisin
Õhtuks jõudis ka arst kohale, et juba
pime oli ei wõinud nad see päew midagi
teha jäeti teiseks päewaks.
Teise päewa hommiku hakkati pääle.
Selgus, et tapetud olid kõik kirwe silma-
ga pea ajud sisse löödud, leiti noa haawasi.
Wetkal endal leiti rinna pääl küün-
de piigistuse märgid, ning arst tõendas,
et wiimane on hakkand mõrtukale
wastu, kellel ka peaks olema mingisugu-
sed märgid kas näo pääl wõi rinna
pääl, küünistuse märgid.
Majandusline kraam leiti kõik alles
olema, ainult 278 rub. raha mida pidi
temal olema ja muud tokumendid puudu-
sid, ning uus ülikond.
Järel waatus lõppes peal lõunat kell 4.
Surnud maeti maha nagu kord ja kohus.
Kuid miilitsad algasid oma kuritegi-
jaid otsima. Esiteks sõitsid nad kohe
Polle Osvaldi ja Lelle Augusti poole, klle-
de pääle kõige suurem kahtlus langes.
Kohale jõudes kuuldus toas lõõtsapilli
- Töö on uhkus,
töö on hea -
töö auasjaks saanud nüüd...
niidutaktis mõtleb ta.
Ammuks alles oli see,
mil päkapiku poisina
ta sama uhkelt piitsaga
karja üle kamandas?
Siis pärast,
veidi sirgudes,
Tombu Jürid, kulakut
ta orjas higi otsaees;
tasuks - näljakopikas,
tühikõht
ja katkend püksid -
rakkuskäed veel peale.
Täna aga -
lugu teine:
kolhoosis Eedi - tähtis inimene,
parem prigadiir.
29. VI - 35 a. Vl. Meibaum
Wõru: (Ise piipu tõmmates) küll on see
veel paha asi, et tuas ei lasta suitse-
tata, noh, peab olema natukene viisa-
kust naiste rahvaste eest, sest nais-
terahvad on ju nõrgemad kui meeste-
rahvad. Noh vaja minna, piibu tõm-
basin ära, muidu teab mis naad seal
ilma minuta otsustavad (Wõru läheb
minema, kuid Tint kes oli ennast põõs-
saste vahele peitnud, liikutas kogemata
põesi, Wõru jääb äkki seisma).
Kes siin on, kohe vasta, aga mui-
du (Tint ei lausu sõnagi teeb ennast
nagani välja ja läheb põesade poole)
Noh, ütelge kes on, muidu lasen (mingi-
sugune hääl kostus vastu ja Võru sai
aru, et põesastes on Tint.)
Poisid siia! (Tuleb Willemsoon ja mõ-
ned teised partei ja ÜG.K. NÜ liikmed).
V. Rohelises wabrikus
Mõõtmatud Salski stepid on muudetud
lopsakateks kolhooside ja sowhooside nisupõl-
dudeks. Tuhanded hektaarid wõtab oma
alla sowhoos "Gigant". Mitmekümne
kilomeetri ulatuses piirawad Salskit
"Gigandi" põllud. Hoolsa töö pandiks
lokkawad toredad wiljapõllud, kus sajad
kombainid rikast wiljasaaki koristawad.
Sibawad wõidu autod mööda siledaid
autoteesid, mis Salskist igasse ilma-
kaarde weniwad, ühendades Salskit,
steppi laialipillutud kolhoosidega ja
sowhoosidega. Wahetpidamata mürisewad
mootorid, mis isegi öösetel ei waiki.
Pimedusest puuriwad läbi elektrituled.
Käimas on kiire töö, nagu hiiglasuures
wabrikus. Ja see ongi wabrik -
roheline wabrik. Igal töötegijal on
oma kindel tööpink - traktor, kombain,
15. nowembril 1934a.
Sm jurist.
Elan Kingisepa raioonis asutuse maa peal
ja ka tema majas.
Olen tööline 1931a. alates.
Maad ja majapeatamist ei ole ise
töötan Kingiseppa linnas bolnitsa tislerite
Wärkstoas. Olen 63 aastat wana.
Perekond on naine ja 2 alaealist last.
1931 a. wõeti mull warandus ja hääle-
õigus -, mitte kulaklistel põhjustel, waid
wale kaebtuste pärast, mis ka selgeks tehtud
1932 a. töötades asutuses anti mulle
mu palwe peale raha ette millega
ma lehma ostsin, muidugi mitte hea,
sest hea lehma ostmiseks mull niipalju
raha ei olnud.
1934a. minu perekond elas Tikopesa külanõukogu
maapeal teise toanurgas korteris ja
külanõukogu poolt määrats mulle kulakline
piima norm 700 liitrit, ehkki mull
jalatäit maad ei olnud.
nõukogute töölist. Kes kolm
Tulba k-n.
aastat auusalt ja õiglaselt
riigi raha hoidis wiimse
kopikuni kokku kogus ja
selle eest andis homa elu
Klassiwaenlase alatum käsi
Kiskus meie ridatest parema
eskujulise töölise kuid tema
tegusid meie seast wälja
ei kisu. Wait ilma halastamata
wäitlus klassi waenlase wastu.
Seretka raioon
Tulba küla nõukogust
Kolhoos Iskrast
S Parts.
mär./ Tabja on wiel wälja
selgitamata.
Suure Livoonia küla seisukord on
aga praegu järgmine. Ligi pool küla
on tühi, majad lagunevad ilma ela-
nikkudeta, külanõukogu ja kolhoosi
juhatus ei jõua neid alles hoida. Rik-
kad viljapuu aiad maja platsidel
on hooldajateta. Kolhoosis on töö-
jõust suur puudus, ei suudeta töö-
plaani täita, mispärast kolhoos kit-
sikuses on. Ühiskondliku varandu-
se poolest on kolhoos rikas. Piima-
farmis on 300 lüpsilehma, on üle 100
pea, hobuseid on 72, mesipuid 120,
mis hea hoolitsemise tõttu mulluse
kehva aasta juures üle 30 kolme ton-
ni mett ja veel uusi peresid juure
andsid. Sügisene külviplaan on 240
ha võrra ületatud. On vaja hästi
läbi viia kevadine külv ja kolhoos
ühes kolhoosnikkudega võib ühe aasta-
ga rikkaks saada, sest kolhoosil
võlgasid ei ole ja riigimaksud on
kõik makstud. Et seda kindlustada
on vaja kolhoosi vähemalt perekonda
50 uusi kolhoosnikke. Et kulakutel
mitte lasta eesti kolhooside ehitust
nurja ajada, on vaja siia eestlasi koon-
dada, kes kohapealt leivad valmis
et direktor ei andnud haigelle
obust et viimane arsti punkti
paigutada.
seda minu sõnunud kol.
kusda valitseja naersid j.n.e.
Naerdes karjus on mõne direktori
arvestaja.
siis kui meie kerjutasime,
ei makseta ületunni tööd välja
Selle eest et mina kaheksa
sonumit kuus Luuga
krestjanski pravdas
mind ei võita kooli vaheaal
oma vanemate juure tööle
Palume "Edasi" toimetust seda
asja järele uurida o ja
Oma järeldus teha.
A. Partetson
Vanakuri, nagu kuulnud palumist;
Kohe röökima: "Kol-lek-tiiv!"
Sama koha pääle olla kadund siis,
Nii, et taevani tõusnud liiv.
Paljud sellest ei kartnud hirmu, sest
Liisa jutt olla puha laim:
Kust see vanakurat enam ilmub, kui
Saksa sõja ajal surma sai...
Teised tunnistasid kõik tühiseks.
Kollektiiv see on vaat' mis:
Naised kõigi jaoks olgu ühised
Ja täitku ühiskonna tahtmist.
Võta näituseks mõni vanapoiss,
Elab, elab, aga kasu - null.
Kollektiivis aga iga vanapoiss
Kulub ära nagu sugupull.
Seda seletust ei uskunud keegi, ja
Viimaks täiendati teda nii:
Kollektiiv olla juba seegi
Kui sa viinatoru naabritelt viid.
lõid oma eluaegse eksploteeria välja
kolhoosist, ära võetes varandust, üles-
kirjutuse aeg leiti vilja maa sisse peidetud
mis vana Jaan tunnistas, poja Vilferdi
omaks, kes õppib partei koolis. Siis kivtitas
ta kolhoosis põrssad ära, ka varastud
mesi leiti astja täis kolhoosi oma.
Nüüd viimaks oli Vilferd seina äärde
pigistatud, ei aitanud enam Külaotsa
sabaga lipputamine, löödi 14 aprilli õhtul
parteist ja koolist välja, dokumendid jäid
tasku ja vasta 15 aprilli öösi laseb
Vohla koolist jalga. Toa vanem Urb
kirjutab propuskile alla ja pois
lendas kõige kobinatega. Hommikul
tõstsid õppurid kisa mille tagajärel
Külaots oli sunnitud oma "paremad
õppurid" taga ajada lassa. Vohla saadi
vaksalis kätte, kust ta tagasi toodi ja
istub praegu GPU´us.
Pool maa sisse vajunud hurtsikust erinesid kaks musta
inimukuju. Üks pöördus vasakut kätt nurga taha, teine aga
just vastupidi - sööstus paremale poole otse aguli tulede
suunda. Enne kui ta aga aguli esimiste majade juurde
jõudis käändus teelt kõrvale ja sammus nüüd ettevaat-
likult mööda kitsast kraavikallast. Midagi ei häirinud
öiset rahu ja märkamata pääsis ta agulist mööda.
Vasakut kätt osutus lage väli, paremal pool õredalt valgus-
tud aguli majad ja sealt edasi linna keskkoht mida
näitas nõrk valgusesöör pilvete all.
Minutid kümme vältas tee käiku kraawikaldal, siis hüp-
pas ta üle kraavi ja sööstus vaevu nähtavate puuvirna-
de suunda. Üsna puuvirnade lähidal peatus viivuks,
puuris pilguga pimedust, tegi millegi üle otsust ja
siis nõrgalt kõhat-ades sammus jälle edasi.
Äkki, kui maa alt kasvas ta ette inimene ja pani
püssiraua teele takistuseks. Külmraud puudutas kraavi
kaldalt tulnud inimese rinda.
- Kes sa oled? - tuli püssi tagant madal hääl.
- Jäta, Loo, see olen mina, - vastas tulnuk tasa.
- Jüri! juba tulid, - ja Loo lasi püssipära maha.
- Nii, juba tulin. Anna nüüd ulualust, aga nii kus
Ei, sa saa!
Süda must kui tulesüsi,
Pea on kuriust mõtted täis,
Kuidas saab ta nüüd ei küsi,
Sest ta kaed on werest täis
Meie maa, ta müüa tahtis,
"Lihtne asi" - tema ees,
Ja faschismi käege iuhtis,
Et saaks wõimust meie ees.
Ei sa saa! Mis sina mõttled,
Sind teab tööliste maailm,
Ainult surma omal wõitled
Kui siin näitad oma silmi!
A. Ussild.
Лештуков пер. дом No: 10, кв: 14
А. Уссильд.
Wõru: Aga olet sa Willemsoon nup-
pukas poiss nüid said teataki kes
oleks jooma hakkanut, ja mina
hoiatan koiki partei ja komnoor-
soo liikmeid, et niisugust asja ei
või olla, et teid keeki purjes näeb
Willemsoon: (Pudel käes, valmis viska-
ma) Noh poisit kas visata?
Wõru: Võit lasta minul ei ole sellest
kahju suguki.
Kikas: (Suure kisaga) Jätta sm.
Willemsoon, see on minu oma.
Wõru: Aga kuidas ta sija sai? Ja kust
sina ta sait?
Kikas ostsin poest täna, tahtsin
natuke napsu võtta, aga kust
ta siia sai? Tulin aitadepoolt
ja äkki kuulsin looma laudade
pool kisa paninki viina ja
leiva puhmade alla aga ise
7. Lehekülg, millele järgneb uus.
Naabrid kihasid kõigis taludes.
Talust tallu käis kõva jutt.
Ühed vandusid, teised palusid,
Kolmandatel oli varane nutt.
Aga jutud olid mitmesugused.
Ühed rääkisid otse nii:
Vanakuri olla metsa pugenud,
Tema nimi olla "Kollektiiv".
Lärmi Liisa näinud oma silmaga,
Kuidas astunud mööda teed,
Saba taga teinud tiila-viila ja
Saba otsast käinud tuleleek.
Toore männi oli löönud põlema,
Liisa heinakuhja hiilind ka.
Eks siis Liisa oli hakand paluma, et
Issand jumal, tule happi, jah!
miks? sellest allpool.
Kibedal põllutöö ajal, kui oleks tarvi
olnud teravilja külv tähtajaks lõpetada
siis sama Oskar käis kalal, püüdis
oma isiklikuks tarvitamiseks kalu
palga samal ajal sai edasi. Pärast ja
see materjaal oli seinalehes, võeti pea-
nast partei ja noorte kinnisel koo-
olekul arutusele, kus Männiku mätsis
asja kuni, rääkides, et Oskaril oli
samuti puhkus, kui teistel pedakooki-
del. Peale kooli ära põlemist, kus hävi-
des ka enamuses puutöö riistu ja
ka vastavate ruumide puudusel ja
puutöö hoopiski ära Oskar muu-
tus kooli juures majandus meheks
Siiski polnud ühelgi pedakoogil kevad
ne puhkeaega kuulist. Kooli maa
sad siiski haritud suure hiljaks
jäämisega /25-daks maiks/
Koolis kasvatuslises töös on rida
puuduseid. Alati Solna küla õpilased.
saboteertsid koolis käimist /V - VII kl./.
Ja mõne aasta pärast põgenesin säält
ära ja jätsin kõik oma töö tasu wälja
nõudmata, sellepärast et peremees ei luba-
nud mind ära minna ja kui ma oleks
nõudma hakand siis ta ei oleks ka
mind lasknudki.
Siis sain ma ühte haigemajasse
teeniaks, siin oli juba elu palju parem
sain oma kindla palga ja toidu normi,
see oli juba 1920 aastal. Töötades siin
mõni aasta tungis minu pähe sar-
nane tung, et tahaks hakkata ise pere-
meheks ja naine wõtta, sest mul oli juba
20 aastat kuklas.
Jällegi läksin ma külasse sulaseks
kauplema ja saingi siia Hansule sulaseks.
Peremees liiga kuri ei olnud ja elu para-
nes. Ühes sellega hakasin ma ka pere-
tütrele liigi tegema. Peretütar oli sellega
nõus. Wiimaks awaldasime peremehele
omi mõteid, mille wastu ka peremees-
Hans ei olnud. Lubas teatud osa wara-
ndust ja mina hakkasingi oma ette
teisi kes oskavad töötada
ja juhtida ega tema siis
ainukene ole. Sm. Lenini ase-
täitja leidsime, siis leiame
ka temale ammugi.
Lisage kuhugile vahele.
Veisman lasi osalt artelle
osalt võttis ta abikassast
raha, millega tõi ta siia
oma terve suguseltsi siia.
Kõik teenisid hästi, sõid
ja panid riidesse, kuid
võlg on maksmata täna
päevani. Isa sai temal
iga kuu palka ka tegi
tööd või ei ja varustus
oli temal ka kui paremal
lööklased. Keegi ei tohi
sellest piiksatatagi.
Arvestates seda, et Veismani
hea side krais, pöörangi "Ed
pole, et see teeb mis ühisko
nale kasulik.
Vastuhakkaja.
või külmas kuuris, kes lage pollupidamises
tarvisminevast eluta ja elusinventaarist, nöö-
rib praegune maarent kõri kinni viib ta
pankrotti. Kehval asunikul ei ole midagi,
millega renti maksta. Aga asunikud palju
veereb neile tasu sellest poolemiljardi-
lisest "toetusrahast." Toetusraha ei ole olemas-
ki, need on ainult ilusad käeliigutused.
Halvasti varjatud hirvitamine kehwade
viletsuse üle ja järjekindel kogu põllu-
meeste rikastamine kehvade kulul.
Tõsiselt ei mõtlegi praegune valitsus votta
asunikkude hädasid. Asunikkudel ei tule
lootusi panna mitte kodanluse heataht-
likkuse peale, ei maksa suud kulutada noo-
mimiste ja manitsuste rääkimises, kodan-
las teab, mis ta tahab; ta tahab töörahva
üle valitseda. Kehvadel asunikkudel ja
riigirentnikkudel on ainuke tee, parema
see on
seisukorra poole minemises töörahva
ühise väerinna tee. Nõutke kodanluselt
järelandmatult rendimaksu ära kaota-
mist ja kehvadele tasuta ehitusemater-
jaali andmist jne
1923. a valimised sügisel, näitavad kus oma-
valitsuste valimised näitavad, et kommu-
nistline töörahva ühise väerinna jõud
kodanluse ja sotside vabariigile kardetavaks
võivad saada, tehakse otsus et senist
poliitikat muuta tuleb. 20 jaanuaril 1924.a
algab ülemaaline rüüstamine. Ajakirjan-
dust on kull vähe rüüstada. Juba
sügiseste valimiste ajal oli Tallinnas
lehe ilmumine ja laialilaotamine keelatud
Tead Ivan, sa kündsid normi, kuue
hektaari, asemel öösises vahetuses viis-
teist hektaari, - teatab brigadiir, kesk-
ealine meesterahvas, kasak Nikita Posdnja-
kov, umbes kahekümne aastasele
nooremehele, Ivan Krivorotile, vana halli-
peaga kasaka Krivorot Andrei kõi-
ge noorema pojale, keda tunneb
terve staniitsa, raioon ja krai, kui
üht paremat traktoristi - stahaanoovlast.
- Dobre, - vastas noormees trak-
torit teisele traktoristile üle andes.
Veel kord patsutas raudruuna
turjale ja sammus vilistades Brigaa-
di poole, kus teda juba isa ootas.
- Nii Vanja, tak vin dila? -
päris isa.
-Dila pidemo dobre. Viisteist
hektaari kündsin ära, - vastas
nägu venis naerule.
Puuseppa seletus küsimusele,
Mis on kontrevolutsiooniline
rahvusdemokratism ja kuidas on
partei kollektiiv võitlust viinud
rahvusdemokratismi vastu?
Rahvusdemokratism on kontrevo-
lutsiooniline teooria, kes eitab
klassilist kihinemist rahvuses.
Talupoja küsimusegas läheb parem
poolse kallakuga ühte.
Eesti rahvusdemokraat Palvadre
1920a. kirjutas kõik eestlased talu
pojad on üks eesti rahvas "eesti
vennad" kellede seas klassilist ki-
hinemist ei ole. Eitab kulakute
olemas olu eesti talupoegade
hulgas, kaitseb kulakuid.
Meil partei koolis otse ei ole välja
paistnud ega väljaselgitatud kontrevo-
lutsioonilise rahvusdemokratismi
kandjaid. Ega õpepraktikas ilmsiks
tulnud. Kuid kui "Edasi" fakte
võtta siis võib olla ehk möödu-
nud aastail tassiti möödamin-
nes rahvusdemokratistlisi teoori-
aid sisse.
Tööd meie viisime võitluses rah-
vusdemokratismi vastu:
1932a. üldkooli aruandes puu-
dutasin ma rahvusdemok-
ratismi küsimust ja koosolek
võttis minu otsuse vastu, et
võitlust rahvusdemokratismi
vastu tuleb viia, rahvus-
nurkade ja rahvus sektori
poisike on sant käib
kargutega on jalatest
ära alwatu kui oli
üks aasta wana
palun küsida kas on
õigel korral määratu
nõukoguliidu seatuse
järgi mõnda wanatele
ja sanditele tööd teha
ilma töö jõuta
maja pidamistele
lapsed ei ole meil omat
neid kaswatame waesed
lapsi kasu tütre lapsi
nende ema suri 1924 asta
on meil kaswatata
seda wastust palun
Jaan Anijärw
nii samuti llinade külv 1936 aastal olli kuiv wilja kasumine
suwi kuid linad pitti külima madalla maa pealle
ago kolkosi Esimes Kõiwapuu suundis kõrge määe otsa
külima tema käsg tööadi aga mis tuli sellest wälja linade
saag. olli wilets siis lujkas kolgosnikutele et meie maa ei kanagi
linade põlte nii waletas ka Setelnigova maa osakonale sellest kuit
seal saie teine hea peabesu. Kas jätis niisugune ellemend rahule
ei mitte tema lasi tänavu 1937 aastal külita Lina põllu madala
maa kohale ja just olli tänawu suuwi wihmane. kuid lina olli
külili mas ise Kõiwopuu nõuis kolgosnigude ees et Jumal olewad
kolgosite peale pahane ei õnistawad Linade kaswu aga küsime
Kõiwopuu Aleksi käest kas selles ka jumal puutup et tema
lasgis oos satud linad kõige kupartega ehg semnega maha,
mis seta nabri eeskujuliset kolgosit ei tee: ja kas see kah
tare kõige teradega maha põlles see palk muitugu tegutsewad.
well klasiwaenlased. isegi arusadaw et kõig endised kulagud
ja nende lapsed on kolkosi prawlenjas ja ligemat kolgosi
wara nagu Utras Etuard aitames kes kõige kolgasi semne wiljaga.
ümber käib Endine kulagu poeg. Wend olli pantist keta lasti
1930 aastal maha põgenemisi peal. niisamuti Tilman Aleks
tema isa olli estimal mõisnigute sugu arust kes suntis töölisi pitsaga
tööle niisamuti teised: kas nii sugused inimiset head
mõtlevad ei mitte sugugi köigen käbutäis inimisi on vana aja
koroks kaswand ja kurnend meid waesit töölisi õige on miks siis
on meil julge õigus põrudada rautse rusikaga nii ei see rojus
Ma teadsin, et siis teil ja Čukinil oleks
draamat ning mina läksin kind-
la otsusega selle pääle välja.
Teie vastasite Sergeile just nii nagu
mina seda ootasin. Kui teie tun-
ded tema vastu on sügavad, siis
teie mõistate temale seda andes-
tada, vaadates selle pääle, et haigus
pole mitte häbi, vaid õnnetus
Aga kui pääliskaudsed, siis
teie lähete üksteisest lahku ja iga-
üks läheb oma teed. Õigus, Maria?
Maria - Jah, see on õige.
(Eesriie langeb.)
Kaugelt, kaugelt külma kuuled
Puhuvad seal külmad tuuled.
Kaugel pole kevadet
Jäädavalt on talv.
Tema ümber jäämäed
Liikuda on halb
Kuigi kevade on ilus.
Siiski lahkub meilt
Tasa kaob ta lehte vilus
Ja on kadund meilt
Kevade, oh kevade,
Kuhu läksid saa?
Hüüab iga linnuke,
Kuid ei vastust saa.
Ununeb meil kevade, -
Järele jääb salm -
Suvel järgneb sügise
Selle järel talv.
VI kl. õpil.
Alma t.
Tiinas Alma
Simit. mtk.
tööpäevi, kui õigus arvad. Läheme juhatusse,
lase minu tööpäevadest maha võtta ja
omale juurde lisada. Läheme! Arvad,
et mul kahju on?!. Uhkustad oma
tööga. Aga mina olen nõukogude
valitsuse heaks vast natukene rohkem
teinud kui sina. Olen partisaanina
ümber
metsades hulkunud, olen külmetanud
ja nälginud. Võitlesin elu ja surma
peale valgete koertega, sel ajal, kui
sina oma naise ja laste juures olid
ja rahulikult põldu harisid...
Aga nüüd karjud. Võta, kurat,
niipalju kui tahad, jäta aga mu
hing rahule! Võta, võta, kui
südametunnistus sul seda teha
lubab! - karjus Andres, ikka
ägedamaks saades. Ta tormas
ukse poole. - Niisugune siga! -
kuulis veel Villem ja talliuks
kohe abi otsima Pollele, tema nagu
küla nõukogu liige j. n e.
Poll magas juba kui ma sinna läksin
kuid üles tõustes ei olnud ta sugugi sellega
nõus et minuga ühes tulla. Kuid pika
aja seletuse järgi siiski tuli. Aga poisse
polnud kusagil näha.
Nüüd kobis ka juba üles Polle naine
ja tuli meiega ühes. Mina Pollega läksi-
me põllule waatama, naine mul aga
läks hobuseid waatama, kes mitte liiga
kaugel ei olnud toast, toa juure jäi
aga nüüd Polle naine Minna.
Meie läksime kiiresti põllule kuid sääl
midagi enam ei näinud ega leidnud.
Tagasi kodu tulles läksin ma koridori
kotti waatama, mida ma põllult tõin,
siis nägin, et teda enam ei olnudki.
Küsisin kuhu jäi see kott siit.. siis sain
wastuse Polle Minnalt "ei tea"! "ja ei
ole näinud mingisugust kotti".
Siin on ju käega kohe katsuda et see
oma inimeste töö on. Sest keegi
3) Peterson on rääkinud, et mina Kuusk
A. olen. Salmi grupes olnud ja Lauristi
niga, Vaarmanniga ja Pajuga läbi
19 juulil rääkisin ma sellest partei
komitee sekretäri Stepanovale, et
mind N. K. V. D. üle kuulas ja milli-
ne süüdistus minul on.
Selles mina ennast süüdi ei
tunnista, sest minul minul peale
1925 aasta juulikuud nendega
läbikäinust ei olnud ja Salmi grupes
mina ei olnud. Seda võivad tõendada.
seltsimehed. Käspert Vakman
ja ka "Edasi" toimetus.
tegevusest osa võtsin väi ei, selle
kohta võivad toendusi anda ka need
samad seltsimehed.
Palun raiooni parteikomiteel
peal olev
minu süüdis põhjalikult järel
uurida ja ka Siberist saadetud materi-
aalid uueste uurimisele võtta, enne
kui minu kohta otsus tehakse.
Esimees jahmatas ka oma kõhu lahti
ja andis kohe lubaduse Gatshina Tohtrile
minna. Lähemalt Sirgu suure haigusega
ei tutvunenud, tohtritunnistust ei küsinud.
Kolhoosi orjamine viis minu poja hau-
da. Albe kõht on vigane. Oi! Ai! -
kisendas surija Alberti ema, Sirk Ane-
te, kellel, muuseas, on esimese numbri
kõri kisendamise alal.
Lärm oli suur ja lõppes sellega, et
kange kõhuvalu viinud Alberti teise
ilma, vana jumala kolikambrisse.
Kõige kibedama töö ajal kadus teine
tööjõuline noormees, Schanaagin Peeter. Teda
viinud saatuse karm käsi rongi alla.
Jälle üks hing taevariiki!
Korra sõitis üks kolhoosnik Gatshina
turule ja ehmatas ka kõhu lahti. Noh
mõtelge ise. Surnud Sirk ja Schanaagin
tuigerdasid suure lällutamisega temale vastu.
Aeg hiline ja Anni ootab seda
Kui wõerad läind Berlin siis saadab teda
On unustud mis hiljuti weel rinnas koidis,
Mis ühe teisele kord eluõnnel loitis.
Pea jälle sügis hallis udukogus.
Jõe kaldad raua, kivi segus.
Pea kolletamas stepi pind
Ja raskelt hingab inimese rind.
Kui hall, kui murelik on ilm.
Kui palju kurba näeb siin inimsilm.
Ka õhkki walab walupisaraid
Ja sügismõtteid rusuvaid.
Weel kõlab läbi õhtu õhu,
Nii kurvalt Leeni laulu hääl.
Ka wäike Wolli patrab palju sõnu
Ja laulab oma wiisi pääl.
kord küsis tasa: "ütle ema,
Kus on siis tema?
Oh, kellest pärid, küsid isa sa?
Sa parem teda hoopis unusta.
Ma tahan sulle noorest pääst
Siin ainult kõneleda hääst.
Ja tahan sulle palju rõõmu luua.
Weel uusi kannikesi tuua.
Weel alles eila nägin suure karu ma.
Ma homme luban sulle osta ta.
Siis wäike Wolli woodi heitis.
Ja käekest padja alla peitis.
Ta unes nägi karut uut,
Mis ema osta lubas, õige suurt!
selle eest et meie kirjutasime "pravdasse"
niisugustest faktidest ja ma tahaks veel
paelu kirjutada.
alla, et ise ära läheks, Ja tõesti kui nii edasi
kestab appi et ei tule nõukogude valitsus
siis meie peame kustast, välja minema
Mis pärast aga sellepärast tüki tööd
meil ei ole siit väljuneb et tööline ei ole
ise oma too ja saduse üle peremees aga
keagi muu kes võib maksa palka 20 rubla
poole kuus 30 rubla j.n.e. kus on piir
niisugustes asjades muidugi piiri ei ole
senni kui ei panda maksma tükitöö
Ja töesti senni kui meie vaikisime
võis elada minu ema teenis 10 rubla.
paevas tüki too peal. oli hea tööline
sai preemijat kaks korda. Kuid nüid
makseti minul 30 rubla poole kuus
kui mina laksin kaebama direktorille
et et see minu suhtes õige ei ole, ja see
oli sele korral kui need kes minuga.
ühis töötasid said 75 rubla poole kuus
kui mina hakkasin rääkima direktorille
et niisuguse palgaga teenida pole võimalik
vastus oli kui vähe palka siis minge
ära. (Konelda ei ole rohkem tarvis midagi)
siit on kõik arusaadav
Näituseks karja lauda pealt, töölt võeti ema
iust selle pärast ära et meie julgesime
paljastada et Breedis Liide varastas piima jne.
ja nüid pandi niisuguselle tööle kus saa
midagi ei teaks, "kui pime öö" kui palju
tahetakse nii maksetakse j.n.e.
see on meie suhtes hädaohtlik seisukord
sest meie vahel on konflikt. Sellepärast et
meie julgesime kirjutada "Pravdasse."
direktor mind Kustast välja ajada.
Meie palume sõita kohale oblastist
ja uurida need faktid koha peal üle
seltsimeheliku tervitusega
2/VII 37a
A Pärtenson
Kolhoosis Vohla pojad Juljus
olles kolhoosi esimees Vilferd
kolhoosi arpidaja varastasid
ning müüsivad turul kolhoosi
vilja ning vana Vohlal on
praegu veel aidad ait vilja
täis, mille tagajärel loomad
(lehmad - hobused) viletsasse
sisukorda jäid ning surid.
Praegu Vohla poeg Vilferd
õpib leningradi partei koolis.
Leningrad "28"
fonitanka 6.
Partei kool.
Kõike seda teab eesti sektori juhataja
Külaots, kes 1932a. suvel teine pool oli ja
deerides teda kooli õppima.
need küla plikad saawad kole maiad
minu peale olema!
Kõik (naerawad). Muidugi, muidugi, egas
sa pilpa pealt riisutud ole - puha
linna poiss - autoriteetne kooliõpetaja
Toots: Wat seda minagi räägin. Ja mitte
ainult minul üksi - ka teil on see
wõimalus. Tarwis ainult ära osata
Kasutada...
Aga, mis oleks ilusam, kui pikkadel
talweõhtutel neiukestega, kui kiisukes-
tega mängida ... Oh, ma kujutan prae-
gugi ette, kuidas nad mitme keisi,
kuid inglid ihaldawa pilguga mu kaend-
las lamawad ja õrnalt, kõdistawalt
mu südant soendawad.
Kõik (naerawad). Sa, Toots läbi ja läbi
nalja wend!
III st.: Ei see sul, Toots, nii libedasti
ma kombainid.
Siis kui Volossovo M. T. Jaa-
ma kombainist-stahaanovlane
Kirt Ruudolf 14-daks au-
gustiks koristas juba 102
heklaari, Begunitsa M. T. Jaa-
ükski
ma kombainist ei korista-
nud üle 20 hektaari.
Kombainistid Pakkonen ja
Andrejev koristasid hädavae-
valt kahe peale 20 ha.
Küllalt on räägitud korra-
lagedustest Beguvitsa M.
T. Jaama töös, kuid tä-
napäevani pole asutud
nende korralageduste kõr-
valdamisele vaid kahju-
rid tegutsevad edasi.
Aeg oleks kõige juurte-
ga välja rebida kahjuri-
te bande Begunitsa M. T.
Jaamast.
Volossovo
Paulmannil ja Sipsakal on leppimata vaen
uue õpetaja vastu veel sellepärast, et viimasel tuli
raiooni konverentsil nende kulaklist päritolu ja
lõhkumise metodeid veidi paljastada. Sellepärast pole
ka räuskamisel piiri. Räusatakse üldse kõigi õpetajate
vastu. Selleks on Paulmannil väljaspool õpilaskonda
kolm Loba-Leenut, kes iga tühja jutu iga silmapilk
suure kella otsa riputavad ja kolhoose mööda laiali
kõlistavad.
Uue keeleõpetaja ees seisab praegu raske ülesanne
Paulmanni alatud kahjuritöö tagajärjed likvidee-
rideerida ning klassid kevadeks väljalaske nõuete
kõrgusele viia. See aga tähendab näiteks seitsmen-
das klassis, ühe aastaga kahe aasta programmi
läbi võtmist. Siiamaani on seda takistanud
ja saab edaspidi takistama räuskamine ja õpilaste
üles ässitamine.
Trotskistlikud kahjustajad Kamsovo koolis,
Paulmann ja Sipsakas, on omale süü tugevad
juured alla kasvatanud. Raiooni asutuste juha-
tajad, kes nüüd juba rahvavaenlastena arreteeritud,
nende hulgas ka harosakonna juhataja, olid
Paulmanni ja Sipsaka sõjakad kaitsjad! Kõik, mis
Paulmanni ja Sipsaka tööst kunagi räägiti, loeti
laimuks ja suruti maha. Nad loeti eeskujulikkudeks
õpetajateks, sest neil oli kõik korras. Aga mis võltside
andmete taga peitus, seda ei näinud või ei tahtnudki
13. Tõsiasjade lehekülg
Parem poiss võinud käega visata, et
Käige kuradile, parmu parv,
Aga Artur kutsus seda istanguks ja
Hoidis rahulikult sulevart
Ja, kui mehed olid küllalt pajatanud,
Naljatera viskas sekka veel,
Lubas sood seda Mardi rajatagust
Õunaaiaks teha, eh-eh-he!
Aga Karuoja (mõtle ometegi!)
Kinni tammitada, oi, oi, oi...
Jaamad ehitada sinna kommetiks ja
Selle nimeks panna "Karustroi!"
Karustroist viia traadid taredeni,
Iga traadi otsa panna lamp,
Küünlaid riputada terve kari sinna
Siis, kui plahvatama kergu kamp,
mittu korda, ainult uue pealkirja all, sest muud
ei leija ju enam need "Edasi mehed". Lugejatele
on aga mõned tükkid enne kümne kord tuttawad,
ja ei soowi enam lugeda wana asja. "Edasi
mehed" on aga kindlad omal tööpõllul, et teeniwad
kaunis heaste ja ole aga "gonorari" wastu wõtmas
Niisugused sulemehed aga sulusid suurt saaki
püüdes täielikult külakirjasaatja suu ja ta ei soowi
kirjutab raajoni wene lehde, kus ennem trükitakse
ja läbi uuritakse asja seisukord.
Et aga huwi "Edasi" lehe wastu tõuseks, peab
panema, mis nende tõeline kohus on. Külakirja-
saatjate huwi peab tõstma, ja nende arwu suurenda-
ma. Rohkem uudist kolhoside elust.
Alles siis tõuseb lugejate huvi lehe wastu
ja selleni peab "Edasi" jõudma.
A. W.
Leningradi oblast. Elisawetino jaam ja külanõukogu.
Kolhoos "Uus elu
Brigadiir - Artur Winkel.
Palun trükkida "Edasisse" wastasel korral
panna lehde kirjawastus "A. W. nime all.
12/detsembril 1933 aastal.
Proloog.
Peatehnikumi wiimase kursuse studentide
korter. Sees kaks woodit, keskel laud. Laua
ümber istuwad elawalt kõneldes Toots ja veel
4 studenti.