Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
tedus sinu soldat Josep Püwwe eest hoolt kanda kor-
teri kui ka mona polest, omma täämbatses päiwas keik
nöumehhe kokko tallitedu nink neile se eennimmitedu
kirri ette loetus sanu, mis päle keik nöumeeste
koggo üttelhälel nöus wötse, walla kullu päle
sedda öigust Püwwe tallo ommanik Andrus
Udras käest sada, kelle piri sissen se Josep Püwwi
ellomaja saisab, - et se ellomajakene kuni tule-
wa kewadeni Andrus Udrase platsi pääl wöis
saisma jääda, mis suggust öigust ka nüüd täämba
Andrus Udrase käest sadu om. Wilja polest
ei olle nöumeeste koggo selleperrast Josep Püwwele
middake lubbanu, et temma sel körral möisa sullane
Se om.
50 Taaldri 51 Krossi eest rent à 6 Rbl. 304 Rubla
200 sülda puud à 80 kop. - 160 "
Üttekokko 464 Rubla
do - Tawit Kaar XXX
Jaan Wärton ütles, "ja" XXX. Tannil Puusep. ütles "ja" XXX
Mango Salup " "ja" xxx Andrus Koemõtz " "ja"  +++
Karl Ots " "ja" xxx Rein Joap " "ja" +++
Linnaet Lippart " "ja" xxx Jaan Hammer " "ja" XXX
Karl Pantalon" " ja" XXX Johann Pettai " "ja" +++
Anz Mändik " "ja" +++
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 4. Nowembril 1871.
Anz Möldre, Peter Hinn ja Tawit Kaar.
Mart Petersoni läsk Matli andse omma
eddimetsest abbiellust sündinu laste, ommast mehhest
perra jänu warrandust ülles:
1 lehm - - 15 Rbl. - Kop. wäärt
2 lammast - 4 " - " "
2 sarki - 8 " - "
4 naiste hammet - 1 - - " "
4 meeste - do - 4 " - " "
1 kassuk - 6 " - "
6 undrikut - 9 " - "
Üttekokko 47 Rbl. - Kop. wäärt-
Selget rahha 15 Rbl., mes waeste laste warrandusse
ramatu No 67 on sisse kirjotedu nink (intressi) renti kannap.
Laste wöörmündre omma: Anz Möldre ja Märt Lust.
Ne (latse) perrandaja, omma: tüttar Leno - 5 aastat wanna
do - Ann 2 1/2 - do - do
do - Peter Hinn xxx
Wanna Anzmoisa koggokonna majan sel 4 Nowembril 1871
olliwa koon. Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder
Anz Mõldre, Peter Hinn ja Isak Wallner.
Sel täämbatsel päiwal on Wannari Karl Junni
warrandus Oksjoni pääl ärrä muidu suremba hinna pak-
kujatele, nida kui okjoni Protokoll No al om ülles
kirjutedu.
Sel täämbatsel päiwal on wanna Maggasi ai-
dan halwas lännu (15) wiistöistkummend wakka
Keswi oksjoni pääl ennamb pakkujatele ärrä müüdu,
(1/20 kop) ütte Rubla kattekümne Koppika eest 1 wak, Ado
Puusep om neid 15 wakka Keswi hendale ärra ostnu,
nink om ka rahha 18 Rbl. 15 kop. ärra masnu.
Noumehhe omma sel 27. Septembril 1871 Protokoll
No 11 al, sedda halwas lännu wilja ärra müümisse nõu-
wo kinnitanu, et se halwas lännu willi wõip oksjoni
wisil ärrä müdus sada.
Wöörmunder Anz Mõldre XXX
do Isak Wallner +++
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 27. Nowember 1871
olli kik allan nimmitudu wallawallitsuss nink nõu-
mehhe koon.-
Sel täämbätsel päiwal olli wallawallitsussest kik
nõumehhe kokko kutsutu, mitme suggutse nõupida-
misse perrast, enge wallawallitsus lõid se Tallorahwa kog-
gokonna Sadusse §12 perra nõumeeste arw kumma
kokko olliwa tulnu, neido arw. wähhemb ollewat, kui
sadusse perra peap ollema, nink kik nõu-piddamin-
ne jäi tõises kõrras, - kige lähhemb nõumeeste kokko
tulleminne saap sel 3. Decembril 1871 ollema.-
Nõumees Jaan Wärtson Wallawannemb Johann Zimmer
" Karl Ots Wöörmünder Peter Hinn
„ Linnert Lippart
do - Anz Möldre
" Hindrik Wannar
do Isak Wallner.
" Anz Mändik
" Rein Ioap
" Jaan Hammer
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 18. Januaril 1875.
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder Peter
Hinn, Ado Joakit ja Johann Koemötz nink kik alnimmi-
tedu nöumehhe.
1, Keiserlikku VIIme: Tartu Kihhelkunna Kohto Herra
kässu päle sest 14. Januaril s.a. omma nöumehhe kokko kut-
sutu nöuwo piddama selle 1600 Rubla rahha ülle, mes mag-
gasi ladikust om wöetu ja 2 Zimmitre tallode ostmisse sum-
ma päle, mes Wanna Anzmöisale weel wölgu olli, sel Aprillil
1874 möisale om ärra mastu, nida et neide 2 Zimmitre
tallode ostmisse hinnast möisale wölga ennamb massa ei olle,
kui ütsinda Lihwlandi möisnikude Kredit kassa wölg 3400 Rbl.
jääb intressi masmissega tassuda.
Sedda siin üllewan-nimmitedu 1600 Rbl., mes 2 Zimmitre
(Rautseppa) tallode ostmisse päle möisa wölga om ärra mastu,
omma kik ne allan nimmetedu nöumehhe hääs kitnu nink
omma kik omma "ja" ütlemissega kinnitanu.
2. Maggasi aida ärra mäddanu pörmandu wastsest
teggeminne ei olle nüüd selle süggawa lumme perrast wöima-
lik, selleperrast, et palke wälja ei sa weddada. Se töö jääb tulle-
wa aasta päle, süggisel ainsast peawa palki kik wälja weetud
saama ja lawwadest ärra löikatus. Ehk kui peas weel sel een-
tullewal kewwadel wöimalik ollema, weel palke wälja weddada
saeweski manno, sis saap ka se aida-põrmandu töö tullewal
suwwel ettewöetus.
3. Zimmitre 2 tallo lauda üllesteggemisse perrast om
ma nöumehhe hääs arwanu, et Zimmitrö mõtsast sawa
ne palki 2 lautade tarbis manno weetus, ja egga walla
perremees annab 2 punda ölgi kattusse tarbis ja weab ütte
palki lautade tarbis manno. Tullewal süggisel saab se puu
meistre töö rahha palk pärahha manno pantus
4. Kik ne man olleja nöumehhe omma üttel meelel
hääs kitnu ütte raud rahha kappi koggokonna rahha
hoitmisse tarbis osta selle wanna wölgu jänu pärahha
eest mes sisse massetus peab saama.-
Kik ne 4 punkti omma neidest alnimmi-
tedu nöumeestest hääs kittetus sanu:
Nöumees Andres Möttus "ja" Nöumees Wärdi Leinus - "ja"
" Juk Hansi "ja"  " Jaan Anzow "ja"
" Karl Pantaleon "ja" " Linnast Lippart "ja"
Nöumees "Jaan Kuiw "ja"
Nöumees Samul Särremat "ja"
Tohwer Päiw "ja"
Rein Anton "ja
" Karl Koch "ja"
Wöörmünder Peter Hinn  XXX
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 23. Januaril 1875.
Wärdi Metusala andse sel täämbatsel päiwal temma
kaddunu naise Leno'st perra jänu warrandust sellest abbiellost
sündinu laste hääs ülles:
1 lehm
10 Rbl. - Kop. wäärt
1 röiwa kirst - - 1 "50 " "
5 ündrikut  - - " 5 " - "
5 meeste hammet. - 2 " - "
2 suurt särki - - 3 " - "
Üttekokko 21 Rbl. 50 kop.
Selle warrandusse perrandaja omma:
poig Isak - - 5 aastat wanna
tüttar Marri - 3 - " - "
Nende laste wöörmündre omma: Karl ja Isak Wallner
Selle päle on Wärdi Metusala 10 Rubla waeste
laste kassa masnu.- Wallawannemb Johann Zimmer xxx
Nr 3. Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 24. Januar 1875
Sel täämbatsel päiwal om wallawannembast
kik hellandja kokkokutsutu nöumehhi wallima, mes
Maakoggokonna sädusse § 6 ja 9sen om ette kirjutedu.
Neide nöumeeste asemele om wallita, kumma 3 aas-
tat järgimööda ammetit omma piddanu:
Juk Hansi asemele wallida perremeeste seltsist
Karl Pantaloni " " do do
Tohwre Päiw " " sullaste seltsist
Samul Pormeistre  " " do do
Jakob Hansi " " möisa rahwa seltsist
Wal-
280 Rubl. /:katssadda kattessakümmend Rbl :/ selget
rahha
9 wakka /:üttessa wakka:/ Rükki
9. wakka /:üttessa wakka:/ Keswi
20 wakka /: katskummend wakka:/ karo
Päle selle pri korten, puu, nink künal, ja pabber
eest peab temma omma hobbesega köik söito tal-
litama, mes temal walla asju tallitata tullep.
Ne sin een nimmiteto palka omma köigile ütte
aastas eest lubbato.
5. Sai köigilt een nimmitetuilt walla wannem-
balt wöörmündrilt nink nöumehhilt nöu petus
nink köigilt ütsi ülles antus, et se walla koggo-
konna kohtomehhe eddemetsest nenda kui wimets-
seni kõik /:mes näil seni aijani mahha olli jät-
teto:/ kuidun käimisse, ja kroono ehk walla
masso ehk mes eale walla pääl tetta täita tullep
töiste walla rahwaga üttewisi täitma peawa.
Neide palka sädminne jääb nenda kauas po-
lele, kui + nätta saab kui paljo neil tallitust
jääb.
Ne sin protokollin tähhendetu otsusse saiwa köigile
koggokonna kohtomehhile teda antus.
6. Se wilja ülle mes sin walla magazin om, nink
kawwa saismisse perrast ennamb ei woi piddada,
sai nöu petus, nink köikilt man olleilt ütsi ütteltus,
et se keswa willi, selle walla tallomehhele, kes tahha-
wa osta, egga tallo perremehhele 3 Ria wakka müw-
was, nink on wakka hind panto 1 Rbl 30 kop. hõb.,
ja kui säld wiljast weel paljo ülle jääb, sis wõiwa
ka se walla waese nink koddapolitse mönne waka
osta, se samma nimmiteto hinna eest.
Wälja andmisse päiwa om panto sel 9m ja 10 Febru-
aril, kes sel 2 päiwäl ej olle ostnu, sel ej olle ennamb
õigus nöuda. Anzmoisale om ka neist kes wist 100
wakka müüdo, se samma nimiteto hinna eest-
7. Peti nöu köigist man olleist, et se wenne ussu kolimaa
ja "Reili" wanna om, ja kui tedda woimalik sel aastal
wastsest ehhitada om, sis ehhitetas temma köiki kullo päle
/:ilma arwamatta kas ma ehk wenne usku hengi päle:/ Rütli
Tallo ma päle, sest et sääl kessent walda om.-
8. Peti sin köigist man olleist nöu, et sin wallan ne allan
nimmiteto tallo maija köige alwemba om, nink köike ed-
dimeld tetta tullewa, mes egga külla perremehhe essi omma
külla päle tewa, ne omma:
No 49 Rimmi Ado
" 21 Pisso Isak
" 153. Tattriku Oitt.
" 107 Simani Hans
" 216 Kerna Samul
" 122. Tõnnisse
Sest et moisal sel aastal nenda paljo palke woimalik
anda ei olle, sawa ne kuus maja enne weel moisawallits-
sust nink walla wannembast ülle kaetus, ja sis sawa
köige alwembist majasist nenda paljo tettus, kuj
moisal palke anda künip.
9. Peti kõigist man ollijst nöu, et se Annemoisade
kiutu minnek, rahha eest saab ärra antus, tolle kes
kige oddawambaste wöttap, sinna ne Kiudohobbese
anda. - Walla wannemb Märt Tedder XXX wöörmünder
Rein Lüüs +++ Karl Post +++ Dawit Kaar +++
Jaan Simm +++
Märt Daniel nimmitap omma eddimetse naese latsile
1 Lehma
1 Lamba
1 höbbe sölle
2 Undruku se warra jääb monnes körras Märt Daniele
kätte. Wannan Anzmoisan sel 18mal Februaril
1867 Walla wannemb Märt Tedder +++ wöörmünder
Rein Lüüs +++
Wanna Anzimõisa koggokonna majan sel 3. Decembril 1871
olliwa koon. Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmündre
Peter Hinn, Anz Möldre ja Isak Wallner.-
Jaan Raggul andse omma eddimetse naise Maie
warrandust ülles, nida kui siin allan om ülles kirjutedu
1 lehm 12 Rbl. - Kop. wäärt
2 lammast - - 2 " - "
1 wastne kassuk - 5 " - "
1 wastane särk - 3 " - "
1 - do kambson - 1 " 50 "
4 willast ündrikut - 6 " - " "
4 naiste rahwa hammet 1 " 50 "
Jaan Raggul annap omma 5 pojale 1 hobbene 25, " " "
Wöörmündre ehk laste eestkostja omma: Rein
Üttekokko - 56 Rbl. - Kop. wäärt
Sibbul ja Jakob Limbo - 14 sept wanna
Perrandaja omma: poig Karl 17 aastat wanna
Samul 12 do do
Johann 9 do do
Peter 7  do do
Jakob 5 do do
do Anz Möldre XXX
do Isak Wallner XXX
Wanna Anzmoisa koggokonna majan sel 3. Decembril 1871
Peter Hinn, Anz Möldre ja Isak Wallner nink kik
allan nimmitedu nõumehhe.
Wallawannembast olliwa kik allan nimmitedu nõu-
mehhe täämbatsel päiwal kokko kutsutu, mitme suggutse
nõupiddamissele:
1, Wallawannemb pandse nõumeeste koggole
ette, sedda Lattika Samuli kingitu wilja perrast,
mes sel 5. Mail 1870 Protokolli nori ramat No 8
punkt 2 le perra priimass wiljast on lubbatu. 3 wak-
ka Rükki 6 wakka Keswi ja 7 Wakka Kaaru. Ne siin
allan nimmitudu nõumehhe andse nidate om-
ma helli:
Nõumees Jaan Wärton kostse "ja" Nõumees Karl Pantalon kostse, "ja
" Karl Otz " "ja" " Anz Mändik " "ja"
" Linert Lippart " "ja" " Karl Koemõtz " "ja"
" Peter Pärsimäggi," "ja" " Rein Joap " "ja"
" Hindrik Wannar, " "ja" " Mango Salup, " "ja"
" Tannil Puusep. " "ja" " Andrus Koemõtz." "ja"
2. Wallawannemb pandse nõumeeste koggole ette,
sedda Jundi Peter Zimmerile kingitu wilja perrast, mis
sel 5. Mail 1870 Protokolli nõri ramatu No 8 punkt 2le
perra priimasso wiljast on lubbatu, 6 wakka Rükki ja
6 wakka Keswi. Toine kõrd Keiserlikku VIIne Kihhelkonna
Kohto Herra kassu päle sel 6. Augusti 1871 koggokonna
kohto een Protokoll No 79 perra omma ne nõumehhe
kumma sel 5. Mail 1870 ammetin olliwa, omma
helli töist kõrda andnu, nink kolmandamalt
kõrda nüid wallawallitsusse een andsiwa ne allan
nimmitedu nõumehhe nidate omma helli:
Nõumehhe.
Jaan Wärton kortse, "ei" Karel Pantalon kostse, "ja"
Karl Ots, " "ei" Anz Mändik " "ei"
Linnert Lippast " "ei" Karl Koemõtz " "ei"
Peter Pärsimäggi " "ja" Rein Joap " "ja"
Hindrik Wannar, " "ei" Mango Salup " "ei"
Tannil Puusep. " "ja" Andrus Komõtz " "ja"
5 nöumeest ommawa "ja" üttelnu, nink 7 nöu-
meest ommawa "ei" üttelnu. -
do - Anz Mõldre x 24
do. Isak Wallner XXX
3. Wallawallitsus nink nõumeeste koggo küssewa
neide nüüdse katte Zimmitre tallo rentnikute, Karl Zim-
meri ja Jaan Simmi käest, mis perrast nemma omma
renti (prozenti) ärrä ei massa, se täht-päiw om jo ammu
mööda, mes koggokonna kohhus sel 26. Octobril 1871 Protokoll
No 98 al om neile aiga andnu nida kawwa kui 16. Nowem-
brini c. ; nida samma ka mõtsa-trahwi-rahha, mes ka
sesammal tähtpäiwal piddi ärrä mastu ollema. Selle
Wana-Anzla kogokonna kohtu majan sel 3 Januaril 1886.
Man olliwa: Wallawanemb Johann Pola.
Karl Libeon kaebas sisse, et tema sulane Johann Kiudma
rehe all 19 lb linno warastano. Peremees Karl Libeon
on Johann Kiudma oma sulaste Rein Libeoni ja
Jaan Mikkaliga kätte saanud.-
Johann Kiudma sai ettekutsutus, ja wastutas wii-
maste küsimiste peale, et se õige olewat, et tema Karl
Libeoni käest need 19 lb linno warastano.
Kõrtsimehe Johann Mikkali peale kaibuse peale, et
Johann Kiudma ka tema käest üks tükk püksi
riiet ja ühe lambi warastand, tunnistas Johann
Kiudma wiimate ka tõeks.
Linad, püksirõiwas ja lamp saiwa omanikudele jälle
Johann Kiudma käest kätte.-
Kuna nüüd Johann Kiudma sel 3 Detsembril m.a.
protokolli järgi No 2 al - Märt Nutti linawarguse
pärast Keiserliko Wõru Maakohtule saadetus saie, ent
sealt jälle tagasi lasti, saadab se wallapolitsei Johann
Kiudma eennimitetud warguse pärast jällegi kõrgest-
mõeltud kohtule selle alandliko palwega sisse,
teda enamb mitte wallale laske, sellepärast, et tema
ühte puhko kurja teeb ja üksgi tema warguse eest
julge ei woi olla. Ka on tema mitmekuuldav ähwar-
danu, oma waenlaste majasid põlema panda.
Wallawanemb Joh Pola
Peakohtomees H. Tamberg +++
Kohtomees Joh. Zimmer +++
Wana-Anzla kogokonna kohtumajan, sel 12 Junil 1886.
Wöörmündri: Wärdi Mallkus.
Kohtumees: Karl Treumuth.
Mõtsawalitsuse palwe peale on wallawanemb Johan Pola
wöörmündri Wärdi Malleus ja kohtumees Karl Treumuth Hun-
dimõtsa lännu, kos sel 11 Junil s.a. se mõts kattetõistkümne
kottuse pealt pallama pantu saanu. Se mõtsatük om
ümbre rinki umbes 80 wakkamaad suur ja on Pättuperra
Märt Käkki tallust üts werst kauge ja selle tallu piirist
1/2 pool wersta. Wallawanemb ja peal nimitadu ametniku
omma sis peran nimitadu protokolli üles wõtnu:
Märt Käkki om küsimise peale wälja üttelnu, et tema sel
10 Junil, kell 1 lõuna aigo, Tartust kodu tulno, sis lännu
tema peale lõunat, kell 6, nurme peale töö röörahwast
ülekaema ja om peale selle jälle kodu lännu nink
ka kodu jäänu. Tema poisi Karl Käkki ja Andrus
Mesias omma keswa ajanu ja kas nema perast ööse magama
omma, seda tema ei tija.
Sel 10 Junil, kell 1/2 7 hom., alustanu tema 1 wakka linna
külwma. Selle linna nurme ja mõtsa wahel om üts
rüanurm. Kui linna külwamine otsas olnu, lännu tema
zikku mannu ja om kella kümne aigu jälle kodun
olnu. Karl Käkki ja Andrus Messias kündnu sis se linna sisse
weeno hobese peran seda lompi, kella 10 aigo kui nendele söök
mõtsa perra weedu ja kell 11 omma ne poisi mõlemba jälle
kodun olnu. Andrus Mesias om homukud poole ligi kell
6 keswa äestanu ja trullnu. Weli Karl Käkki ja esa Karl
omma ligi kell 6 hom. kodun olnu, sis lännu nema peale
selle kiik kolm kell 1/2 7 mõtsa linna külwma.
Andrus Mesias ütlep wälja, et tema nännu, kui perremees
Märt Käkki sel 10. Junil s.a. kell 10 öd: magama lännu
ei ole tema aga sis mõtsapalamisest midagi nännu.
Märt Käkki tulnu kell 6 hom. linna külwma
ja külwnu kuni kella kattesani wähemb wakka linna
mis peale tema kodu lännu. Andrus Mesias om Karl
Käkkiga kell 11 kodu lännu.
nimme mannu omma käega on tennu;
Wöörmündre Karl Post XXX
do. - Tawit Kaar XXX
do - Rein Lüüs +++
Nõumehhe: Sahkri Pik XXX Johhan Lell XXX Jaan Reil-
jan XXX Rein Libeon XXX Isak Wallner XXX
N: 6.
Wannan Anzmöisan sel 18mal Webruaril 1869.
olli walla wallitsus kik koon
Saie neile siin al nimmitedu wanna anzmõisa hen-
ge kirjan ollewa innimeestele üts lubba- ja assema
otsimisse täht antus üllewan nimmitedu päiwast
kolme näddala päle:
Wärdi Mikkal. - Witebsky kubbernamangu
Hindrik Koch - do - do - do -
Peter Koch - 1 do - do - do -
Peter Treumuth - do - do - do
Didrik Leinus - do - do - do -
Karl Kisow.- Pihkwa kubbernamangu
Teowil Treumuth - do - do - do
Walla Wannamb Märt Tedder XXX
Wöörmündre Karl Post. XXX
do. Tawit Kaar XXX
Wannan Anzmõisan sel 19mal Webruaril 1869.
Maddis Härmlini eddimetse Naise warrandus sai
sel 15mal Webruaril 1869 siin al nimmitedu Walla Wal-
litsussest ülles wöetus:
4 meeste Hammet
1 willane undrik
2 põllo
3 rätti
Eddimetse naise warra perrandaja:
Jaan Härmlin
Marja Härmlin
Laste Wöörmündre omma: Karli Kohk. Hindrik Kohk
Warra ülleswõtmisse man olliwa:
Wöörmündre Tawit Kaar
Kohtomees - Rein Hist.
Maddis Härmlini tõise Naise warrandus sai sel 15mal
Webruaril 1869 siin al nimmitedu Walla Wallitsussest ülles
wõetus.
2 wastset särki
13 naiste Hammet
1 wastane kask
3 sängu linna
1 Höbbe sölg
6 paklaist ündrikut
50 künärd linast röiwast
7 paari sukke
10 pöllö magelanga joondega
6. paari kindit.
9 willast ündriku
3 naiste wööd
16 meste Hammet
Lotta Härmlin
Ewa do
Laste Wöörmündre omma: Meos Mändik
Warra ülleswõtmisse mannolliwa:
Kohtomees Rein Hist
Wannan Angmõisan sel 19mal Webruaril 1869.
olliwa kik allan nimmitedu koggokonna wallitsus koon:
Koggokonna selts ehk helli andja olli kokko kutsu-
tu nöumehhi wallitsema kumma loosi läbbi sätusse
perra wälja omma lossitu ehk muido mönne essi-
ärralikku ollemisse perrast omma ammetit peawa
mahha pandma.
Loosi läbbi om wälja lännu:
Kobbela külla Perremeeste seltsist Nõumees Sahkri Pik
Jõeperra- do - - do - - do - - do Johann Reiljan
Sullaste ja Priirahwa seltsist Nõumees Märt Puk
- do - do - do - do  Karl Treymann
- do - do - do - do Karl Pödder
Sullaste seltsist Nõumees Märt Piir om kihhel-
konna Kohto mõistmisse perra ammetist wallale
möistetu.
temale üleltud, et ta seda sama mitte enne ei müü ehk
wahetada, kunna kohus läbi om.
Wöörmündri K Treimuth.
-"- Rein Lüüs
Sel 5 Detsembril 1888.
Man olliwa: Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Ernitz Tohwer Reiljaan
Kilako Andrus Püwi kaebab sisse, et kui tema sel 18 Oktobril
s.a. Mõnniste laadelt kodu tulno, om temal Litzmõtsa kõrtsi
man ära warastud:
1 hobuse lentsi, wäärt - - 5 Rbl.
2 paari wene saapit - 7
1 hobuse raud kammitze - 4 -
1 paar pooli saapit
Summa 19 Rbl.
Andrus Püwi arwab seda wargust Samul Põdra ja tema
seltsimeeste peale, sellepärast, et Samul Põdder teda, Andrus
Püwe, mitte kõrtsist wälja lasknu, ja teda ka lüwa ähwae
danu. Kui Püwi peale selle wälja lännu, om see ülewan
nimitud kraam kadonu olnu.
Samul Põdder aste ette ja wastut selle kaebuse peale, et tema
sest wargusest midagi ei tija ja ka püüdno ei ole, Andres Püwe
wäljaminemist tagasi hoita, niisama ka mitte lüwa ähwar-
danu.
Tunnistaja: Isak Laaman - wene usku - ütlep wälja, et Samul Põdder
püüdno Litzmõtsa kõrtsin Andrus Püwe kinni pidada, et ta
kõrtsist wälja ei läha, ja selle aja sisen omma Püwe hobose lintsi
ja muu kraam ära wõetu. Isak Lahmann üttelno selle man:
"Semuga wõite kõnelda, kae pea paigan!"
Tunnistaja: Anz Kuiw - lutheri usku - tunnist niisama kui Isak
Laaman.
Tunnistaja: Ado Peterson - wene usku - tunnistab, et tema muud
sel asjan wälja üttelda ei tija, kui ennegi seda, et Andrus Püwi
enne oma kraami ära kadomist mitto peremeest wargas sõimanu;
ja nendega tülli tüknu.
Otsus: Sai arwatud, see asi Wõrru Kreisi Natsalniku abi härrale sisse saata
Wöörmündri: K. Treimuth
- " - K. Lüüs
Sel 5 Detsembril 1888
Man olliwa: Wallawanemb: Karl Kangro
Wöörmündri: Rein Rüüs
Pääkohtumees: Joh. Wallner.
Mango Lees, Linamäelt, kaebab sisse, et temal sel 1 Mail s.a.
No 18a
ööse aidast, luku takast, ära on warastud:
puhast raha - 5 Ro
10 küünart, willast musta särgi rõiwast à 1 Rbl. - - - 10 Rbl.;
8 - " - pool willast ruudilist rõiwast à 50 kop. - - 4 - "
3 lamba nahka à 120 kop. - - - 3 - 60 kp.
1 willane kamsol - - - -- - 4-  50
1 - " - ruudiline tekk - - - " - 4 "
1 hõbbe sõlg - - - - 10 --
1, willane pool järk - - -  3 -"-
20 küünard tsitsi à 8 kop. - - - 1-60
10 rätti mitmesugust, suuri ja weikesi - - - 17 - "
1 laud lina - - - -- 1 --
15 paari kindit - - - 3 - 75
19 naisterahwa wööd - - - -- 3 -"-
8 naisterahwa tanno - - – - - 2 -"-.
12 lb willast ahka langa - - - - 8 - 40
3 puuda raswa - - - -- 6 --
2 puuda liha - - -  4 -
2 wilja kohti à 50 kop. - - - 1-
4 hamet - à 1 Ro. - - - - 4
6 25
Summa 108 Ro 85 kop.
kõrwale istnu ja tema käest üts würzi pak, kon pipre j.n.e.
sisen olnu, ära wõtnu, mis pärast ka Reimanni käest kätte saadu.
Kui aga Karl Reimann peale selle jälle oma käe Nutti pihta
pistnu ja rewolwri ja mõtsaraamatu - wäärt 8 Rbl - ära wõtta
tahtnu, om Nutt seda tähele pandnu ja üles ärkanu ja Karl
Reimanni käest kinni wõtnu, mis peale Reimann rewolwri
penki ala sadada lasknu, ent mõtsa raamat, kos ka 1 Rbl.
raha wahel olnu, om Karl Reimanni taskust kätte saadu.
Märt Nutt om see kraam opis ütsinda Karl Reimanni käest
ära wõtnu, ja ei ole Karl Reimanni seltsimees kohtumees Anz
Wärnik - Nutti palwe päle - mitte Karl Reimanni läbi
otsmise man appi tulno. Raudkammitz om ka Karl Rei-
manni särgi woodri wahelt kätte saadu.
Tunnistaja and Märt Nutt üles:
Hawisto Wärdi Anzow
Kõrtsimees Juk Anzow ja
Karli Pirmann.
Karl Reimann aste ette ja wastut selle peale, et tema seda ei
tija, kuis see 1 Rbl. raha ja eennimitud kraam tema tasku ja tema
keha ümbre saanu, kui see kraam kõik tema Reimanni, kä-
est kätte saadu, sis tema iks wist tema ümbre olnu, wõib aga
ka olla, et Märt Nutt see kraami ise tema tasku sisse pandnu
Tunnistaja: Isak Järlik - lutteri usku - kes see warga Karl
Reimanni sija tõise, tunnistab, et tema seda nännu, kui
Märt Nutt Karl Reimanni taskust pipre pak, 1 Rbl.
raha ja mõtsaraamatu wälja wõtnu ja ka hobese raud-
kammitse Karl Reimanni keha ümbre ja kammitse
luk jälle Reimanni taskust. Rewolwri olewat seal paega
pääl pengi al maan olnu, kos Karl Reimann enne istnu.
Kõike selle järgi sai arwatud, see protokoll Keiserliku Wõrru Sillakoh-
tole selle alandliku palwega sissesaata. Kõrgest mõeltud Keiserlik
kohus see asi oma ülle kullemise ja mõistmise ala wõtaks.
Pääkohtumees: J. Walner.
Wöörmündri: M. Liebert +++
Kohtumees Z - Hist
Juk akkerman
Man olliwa. Wallawanemb: Joh. Pola.
Wõõrmündri: Rein Lüüs
Juut Lewenstein - Walka liinast - kaebab, et temal Krawi
kõrtsin ööse sel 25/26 Juulil s.a. üts tasku uur wäärt 35 rubla
ära on warastud, Lewenstein maganu sel öösel Krawi kõrtsin
wõeraste tarren, tema uur olewat pää padja alt ööse ära wõetud.
Sel wõeraste tarrel om 3 wäljaminekit: 2 tarre ussed olnu
mõlemba sisest poolt krambin, ja kolmas uss, mis sellest tarrest
kõrtsimehe Wenderi magaus- ja puhweti-tarre lähab, see olnu
rambist lahti.
Hommigo kell 6 näidanu Wenber Lewensteinile, et wõeraste tarre
akken eest olnu maha tõstetu.
Kõige peramene selle wõeraste tarre mineja õdakult enne seda olnu
kõrtsimehe poig Arthur Wender.
Nõudmise päle wastut Johan Joakit - lutteri usku -, et nema sel
samal õhtul kella 11 aigo, wõeraste tarrest kõik kolm: Joakit,
Hendrik Zaggaja ja Jakob Nummert, läbi lännuwa, kunas Lewen-
steinil weel tulli palanu; pääle selle omma nema kõik kolm
kõrtsi pääle magama lännu.
Nisama ütliwa ka ne teise mehe wälja
Krawi kõrtsimehe poig Arthur Wender wastat küsimise päle,
et tema selsamal õhtul Lewensteini man wõeraste tarren
näinu, tühjo pudelit tagasi tooma, ja Lewensteinile üttelnu:
"Nüüd wõite magada!" ja om sis usse haki kinni pandnu ja
oma ema kõrwale sängi magama heidanu.
Kui tema homiga üles tõusnu, lännu tema wõeraste tarre, ja sääl
nännu sis, et akken eest olli maha tõstetu olnu, enamb tema
wälja üttelda ei teadwat.
Lewenstein andse weel üles, et Arthur Wender sel 25 Juulil s.a. homiko kella
4 aigo, tema sängi man käinu, nink on Lewenstein tema, Arthur Wenderi
käest küsinu, mis tema otsib, mis päle tema wastutanu: „Mina
tahtse teije mano üts wäike kass panda!" ja om sis see kassi ka
tema, Lewensteini, sängi wissanu.
Otsus: Kõige selle järgi sai arwatud, see Protokoll Keiser-
liku Wõrru Sillakohtule sisse saata, selle alandliku
palwega, et kõrgest mõeltud kohus see asi henda
Meos Kender wallis Jaan Anzow
Peter Mändik " do
Jaan Anzow - 26 helli.
Wärdi Treumuthi - 3
Ado Puusep - - 1 "
Rohkemba helliandmisse perra om wallitu-
Pattuperra külla wöörmündres Jaan Anzow
35 aastat wanna, nink on kreeka õigeusku salwi-
tu, ent sel minnewal süggisel on Jaan Anzow
Karrola Luteri ussu kerku oppetaja man oppsusse
Lutteri ussu kerkun lawwal käünu.
do. Ado Joakit XXX
do. Johann Koemötz +++
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 12. Märtsil 1873
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer Wöörmünder
Peter Hinn, Ado Joakit ja Johann Koemötz nime kik
alnimmitedu nöumehhe.
Wallawallitsussest olliwa kik nöumehhe kokko kutsu-
tu nöuwo piddama neide katte Zimmitre (Rautseppa) tal-
lude ärrä müümisse perrast, nink om ka se siin allun
ülles kirjutedu maja ostmisse rahha arw, kui ka se rahha arw
mes wälja on lännu- neile näumeetele ette loetu ja ärra
selletedu:
Wäljaandminne.
1870 sel 1. Aprillil om sisse mastu.
1815 Rbl. 80 Kop.
1870 aasta prozent ehk rent - 250 Rbl. - Kop.
1871 do - do -do - do  294 " 20 "
838 " 40 "
1872 - do - do - do - do - 294 " 20 "
1 kaardi teggemisse eest Bendtile 21. Rbl. - Kop.
3 aasta maamass Riga wastu 21 " 18 "
47 " 24 "
Proklama eest mastu - 5 " 6 "
Tallo heinamaa ülle karja tee krawide lei-
kamisse eest. - 85 " 21 "
Latus 2786 Rbl. 65 Kop.
Transport 2786 Rbl. 65 kop
Neide kätte tallo renti sisse tulleminne om 42 " 40
3 aasta sissen wähhemb olnu -
1815 Rbl. 50 kop. sisse wastu rahha eest 3 aas-
272 " 37
ta prozendi egga Rubla pääl 5 kop. teeb-
Wäljaandminne 3101 Rbl. 42 kop.
Sisewötminne.
1870 - 2 tallo renti sisse tulnu 80 Rbl - Kop.
1871 - 2 - do - do - do - do - 310 " - "
1872 - 2 - do - do - do - do - 406 " - "
3 aasta sissen om ennamb wälja lännu 42 "40 "
Ne 2 Zimmitre tallo massawa koggokonnan 2263 Rbl. 02 Kop.
Helli omma allan nimmitedu nöumehhe andnu
Nöumees Jakob Wassil ütles "ei" Nöumees Linnert Lippart ütles "ei
" Anz Möldre " "ei" " Johann Pettai " "ei"
" Andrus Mõttus " "ei" " Jakob Antsi " "ja"
" Juk Antsi " "ja" " Samul Pormeistre " "ja"
" Karl Pantalon " "ja" " Andrus Koemötz " "ja"
" Wärdi Leinus " "ja" " Rein Ioab " "ja"
" Jaan Anzow " "ja" " Hindrik Wannar " "ja"
" Mango Salop. "ja"
10 nöumeest, kumma "ja" omma üttelnu tahhawa neid
koggokonna rahhaka ostetu 2 Zimmitre (Rautseppa) tallo
2263. Rbl. 2 Kop. eest ärrä müwwa, -
5 nöumeest, kumma "ei" omma üttelnu, pallesiwa
hendale pikkembat aiga perra möttelda nink kostse, "ja"
et selle 2263 Ru. 2 kopka eest neide Zimmitre tallode
ärrä müüminne Wanna Anzmöisa koggokonnale
weel kahjolik om.
do Ado Ioakit. XXX
do Johann Koemötz. XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 7. Märtsil 1873
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöör-
münder Peter Hinn ja Johann Koemötz
Kontraht:
"Podrätsik (Puumeister) Johann Auerbach wöttab
ommetegi kolme lina kimbu pea sisest kursti wälja wõtnu.
Jauga Karl Wärniku sulane Isak Zimmer om nendele üttelnu,
et tema oma lina kimbu pea sisse, rabamise man, kursti
sisse käändnu.
Nisama kui kohtumees Liebert tõise kõrra läbi otsmise man
tunnistanu, tunnistab ka wöörmündri Johan Rätsepp, Johan
Kubi ja koolmeister Karl Ritsnik - luteri usku - koolmeister
Retsnik tunnistab weel, et Wilip kõiki kohtuametnike
wargas sõimanu ja teda, Retsniku, jälle litsipealikus.
Jaan Wilip aste ette ja wastut kohtu küsimise peale, et tema sest
Jauga Karl Wärniku lina wargusest mitte midagi ei tija ja sest
puhas om; ka ei olewat tema walla ametnikudele mitte wasta
pandnu ja neid ka mitte trotsnu nink wöörmündrit Johann
Rätseppa rinnast kinni wõtnu ja wasta saina litsnu; ei
olewat ka koolmeistrit Retsniku litsi pealikus sõimanu.
Kõige selle järgi arwas see kog: (kohus) politsei heas, see pro-
tokoll Keiserliku Wõrru Sillakohtule selle alandliku palwega
sisse saata, see asi henda ülekuulamise ja mõistmise ala wõtta.
tahta
Wallawanema asem: Joh. Jassmann xxx
Wöörmündri: J. Ratsäp
Jaan Kaska XXX
Sel 14 Januaril 1888.
Jaan Kaska.
Kilago Peter Lieberti kätte sai üts werew mära hobune, - täht otsaga
suure kundi ja laisa loomuga, wanna kattesa kuni üttesa aastani, katte
kuu peale, tänasest päewast arwatud, kinni pantud. Kilago Peter
Liebert ei tohi, oma henda wastutamise peale, see hobune ilma kohtu
teedmata ka peale selle nimitud terminil ära hääwitada.
Wallawanema asem: Joh. Jassmann XXX
Wöörmündri: J Rätsap
Sel 15 Webruaril 1888.
K. Treumuth.
Lisa protokollile sest 14 Januarist s.a. No 8
Jauga Karl Wärnik and üles, et tema sel 3 Webruaril s.a. Karl
Pirmanni käest kuulda saanu, et Kerna Isak Wallneri koera
Serremikko Märt Pikka aida takkast tsia pekki (:liha:) kodu
weenu, kos naese koerde käest see liha ära wõtnu, mis peale
koera jälle Serremikko poole tagasi jooksnu. Karl Wärniku
arwamise järgi olewat see liha see, mis temal linnoga ühes
ära warastud.
Tunnistaja: Sohwi Wallner - wene usku - Kerna talust - tunnis-
tab, et tema küll nännu, et koera liha wärete suul söönu, ent
kost koera see liha saanu, seda tema ei tija.
Tunnistaja: Marja Werthe - wene usku - tunnistab nisama,
kui Sohwi Wallner om tunnistanu -
Karl Pirmann wastud küsimise peale, et tema seda mitte
nännu ei ole, kost koera liha toonu, ent naese Sohwi Wall-
neri ja Marja Werthe olewat temale selletanu, et koera
see liha Serremikko Märt Pukka aida lakkast toodu.
Wallawöörmündri Johan Jassmann ja Johan Rätsepp ommawa
Märt Pukka pool liha ülekaenu ja kinni pandnu ja saawa
Keiserliku Wõrru Sillakohtu een selle üle tunnistust andma.
Märt Pukka sulane Peter Werthe - luteri usku - tunnistab, et see
liha, mis ametniku ülekaenu ja kinni pandnu, Mart Pukka oma
tsigade liha olnu, sest tema olewat esi tapmise man olnud.
Keiserliku Wõrru Sillakohus saab alandlikult palutud,
ka se lisa, protokolli juurele sest 14. Januarist s.a. No 8 al.
henda ülekuulamise ala wõtta tahta.
Wallawanema abi: Joh. Jassmann +++
Jaan Kaska +++
Man olliwa: Wallawanemb: Joh. Pola.
Wöörmündri: Jaan Kaska.
Peakohtumees: Joh. Wallner
Anz Wärnik
Martha Kubi, koolmeistre Retsniku rentniku naine, kaebab
oma mehe Märti man ollen, sisse, et temal sel 9 Juulil s.a.
15 Rbl. raha ära warastud. Se raha olewat Martha
hommukut, kella 6 aigo, oma mehe westi taskule mis nakla
otsan olnu, pandnu ja pääle lõunat om ta löudnu, et enne-
gi tühi kott weel westi taskus olnu, Ta arwab, et po-
trätschik Jaan Romsak ne 15 Rbl. ära warastanu, selle-
perast, et muid inimessi sel päewal seen tarren käino
ei ole, kui ennegi Jaan Romsak. Ka om Martha weikene
tüttar Marri rehe tarre manno jooksnu ja üttelnu: "Mina
ei sa mitte wäist tuwa, tarren om üts poolakene, se kop-
putab omma pipu ja tahab esa karmanist tubakat wõtta."
Semees om Jaan Romsak olnu.
Jaan Rõmsak aste ette ja wastut selle pääle et tema sel
päiwal homiku kell 7 küll koolmeistre pool Kubi
tarren käinu, midas ta aga wõõruses pidanu, ei olewat
aga mitte midagi sääl putno. Kubi wäikest tüttart
tema ei ole mitte tähele pandnu. Sellen tarren olewat üts
säng ja üts häll olnu.
Koolmeister Karl Rätsnik - lutheri usku - tunnistab, et Jaan
Rõmsak sel 9 Julil s.a. hommiku kella 7me aega läbi Märt
Kubi tarre tema poole taga tarre tulno, kes Retsnik
sängin pikkale olnu, aga mitte maganu. Koolmeistre
küsimise pääle, mis Romsaku soowimine, om tema wastu-
tanu, et ta teada tahab, kas koolmeistre wahest Walka
sõitab. Weerand tunni perast om ta jälle ära lännu ja
om ka koolmeistrit ütten kutsnu nink om Retsnik ka
ütten lännu. Enne, kui Romsak Retsniku tarre tulno,
om ta wahest 10 minudit Kubi tarren aigo wiitno, mis
koolmeistrel läbi saima külda olnud.
Martha Nutt - wene usku - tunnistab, et tema sel päi-
wal muid wõrid inimesi koolimaja man nännu ei ole,
kui ennegi homugus poole Romsakut, kes Martha käest
koolmeistse perra küsino
Koolmeistre Karl Retsnik pallel protokolli panda, et
Jaan Rämsak Retsniku selle raha warguse asja perast
wäega trotsnu, üttelno, et Koolmeister esi se raha waras-
tano om näidanu rusikat ja üttelno, et ta koolmeistrele
näidata tahab.
Wöörmündri Johan Rätsepp ja kohtumees Anz Wärnik
tunnistawa, et Romsak sis, kui nema kinniwõtmise man
küsino, kas tema Märt Kubi tarren käino, wastutanu,
et tema mitte Kubi tarren käinu, ent kohtu een ütles
Romsak wälja, et ta küll läbi Kubi tarre koolmeistri
mannu läinu.
Se wallapolitsei palub ütte Keiserl. Wõrru sillakohut aland-
likult, seda asja henda üle kullemise ja mõistmise ala
wõtta tahta.
Sel 9 Januaril 1887.
Man olliwa: Wallawanemb. Joh. Pola.
Wöörmündri: W. Malleus.
R. Lüüs.
Jaan Waska.
Kollino härra von zur Mühlen kaibab sisse, et temal
ööse sel 5/6 Januaril s.a. selle aja sisen, kos ta mitte kodun
olnu, elumajast (härbarist) ära warastud.
1 rewolwer,
2 kasti (Schatullen)
1 laud lina - kanepine
1 weikene laua kell.
Leno Hanikow - wene usku - kes von zur Mühleni härra
man tütrikun, tunnistab, et pühapäew õhtu kell 5 Jaan Utsal
Transport - 285 Rbl. 50 kop. wäärt
2 kattald - - 5 " - "
2 kirwest - 1 " - "
1 palki saag - - 1 " 50 "
1 wäikenne saag - - " 25 "
3 wikkatid - - " 75 " "
1 suur kapp - 4 " - "
6 zikka. - - 30 -,
Summa 328 Rbl. - Kop.
do - Tawit Kaar +++
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 12. Junil 1872
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer Wöörmün-
der Peter Hinn, Tawit Kaar ja Isak Wallner nink allan
nimmitedu nöumehhe.
Wallawannembast omma nõumehhe kokko kutsu-
tu selle töpra ja hobbese koolmisse perrast nöuwo piddama
mes selle hädda ajal kigil abbis peab ollema, nida kui
nöumehhe ja ka egga üts tallo perremees peawa perra
kaema, et, kon üts hobbene ehk tõbras ärra kolep,
peab se haud 7 jalga süggäw, ollema kos se haigusse kätte
koolnu hobbene ehk muu ellaij peab mattetus saama,
nida kui sädus kässeb, ja egga körd jalla päält koggo-
konna kohto maja man peab ülles andma kui üts
hobbene ehk töbras haiges om jänu ehk ärrä koolnu
ja parrembas saab ehk weel haige om.
Nõumees Johann Hammer, "ja" Wallawanemb Johann Zimmer xxx
Karl Pantalon "ja" Wöörmünder Peter Hinn XXX
Hindrik Wannar "ja" do - Isak Wallner  XXX.
Rein Ioab "ja" - do - Tawit Kaar XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 12. Julil 1872
olliwa koon kik allan nimmitedu wallawallitsus
nink nöumehhe
1, Sel täämbatsel päiwal olli wallawallitsust kik
nöumehhe kokko kutsutu nöuwo piddama, sest et räüsa
ehk rahhe saddamisse läbbi on mitmele wäega rän-
Se nöuwötminne jäi polele, selleperrast et nöumeeste
gast ja mönnel ka kergembast kahjo johtunu.
koggo kik sädusse perra täwweste ei olle kokko tulnu.
2, On nöuwo peetu, ärrä pallanu Kauksi kolimaja
üllesihhitamisse perrast. - se kolimaja (p) jääp tullewa
aastas ehhitada.
3, Kolimaja peawa kik Tullekassa ülleswöetus
saama, sedda om Tullekassa Taksatori Herra Bern-
hardt wallawallitsussele ja ka man ollejate nöumees-
tele ette pandnu, se nöupidamine jai ka po-
Nöumees Karl Ots, Nöumees Jakob Antsi
lele.
Linnert Lippart " Joh, Hammer
"Juk Antsi" "Rein Ioab"
"Karl Pantalon" " Peter Pärsimaggi
"Samul Pormeister
do. - Tawit Kaar +++
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 25. Julil 1872.
Anz Möldre ja Tawit Kaar.
Tohwer Joakit om omma poja Johannile, Adole,
Jaanile ja tütre Annele, eggaüttele omma ossajagga
jo kätte andnu, nink neidel ei olle ennamb temma
warrandussest ühtegi ossajaggo sada.
Paapo läsk Marri Asser lähhab Tohwer Joakitika
abbielle sisse, nink andse siin kohto een omma poja
Peterile essast perra jänu warrandust ülles, nida kui
siin allan om ülles kirjutedu:
1 lammas - 2. Rbl. - Kop. wäärt
1 meeste särk - 3 " - " "
1 röiwa kirst. - 1 " - "
Summa 6 Rbl. - Kop.
Wallawannemb Johann Zimmer +++ Wöörmünder Anz
Möldre XXX Tawit Kaar +++
wöip sada ärrä müüdus. Röa kaluwa 106 nakla nink Kes-
wa 92 nakla. Röa hind om 2 Rbl. 25 kop. nink Keswa hind
om 1 Rubla 50 kop. wakka päält kinnitedu. (Eggale II üttel
om lubbatus) (Wanna Anzmõisa tallo innimestele, mag.
gasist selle üllewan nimmiteda hinna eest wälja mas-
mastu.
tu rahha eest müwwa, kui rahha enne om sisse ärrä
3, Wanna Anzmöisa wallitsusse ja wallawallitsusse
nink nöumeeste täwwelikku sädusse korra kokko tulnu
liikmete wahhel on se allan nimmitedu lepping
kindmas tettu.
Wallawallitsus annap kige selle eenöigusse ärrä
mes selle seni ajani koggokonna käen ollewa wanna
maggasi aida hone, mes Wanna Anzmöisan om
Wanna Anzmöisale ärra; selle eest kaotap Wanna
Anzmöisa wallitsus kige materiali eest tassumisse
massu ärrä, mis Wanna Anzmöisa Materiali
om andnu Hansiojale wastsest üllestettu maggasi
aida, kohtomaja ja ka muide körwaliste honete
tarbis. Selle leppinku perra ei olle Wanna-Anzmöi-
sal selle Wanna Anzmöisa koggokonna käest, ei ka
Wanna Anzmöisa koggokonnal Wanna Anzmöisa
käest nimmitedu asjun üttegi tassumist (massu)
ennamb nöuda.-
4. Matli Kollin, 80 aastat wanna, nink Matli An-
ton, on kohhalt sant ja nörka meelega, neile möllem
bile on tarbis maggasi-aidase abbi anda; neile möl-
lembile on lubbatu eggal üttele 8 karnist Rükki nink
8 Karnist Keswi kuu aja päle anda-
5, Koggokonna kirjutajale peap egga üts perremees
kats punda heino andma nink Hansiojale tooma;
nink ne perremehhe, kumma weel haino selle
1869, 1870 ja 1877 aasta eest (wölgo) weel masmata om,
peawa sedda haina-wölga rahhaga ärrä masma.-
Selle nelja perrametse punkti päle omma kik
allak nimmiteda nöumehhe, ja kostnu, nida kui
siin allan ülles kirjutedu om:
Nöumees Jaak Warton kostis "ja" Nöumees Johann Pettai koolis "ja
"Karl Ots " "ja" " Mango Salop. " "ja
Peter Pärsimärgi " "ja" " Jakob Antsi " "ja
- Iuk Antsi " "ja" " Samul Pormeistre " "ja
"Karl Pantalon " "ja" " Andrus Koemötz " "ja
"Johann Hammer " "ja" " Rein Ioab " "ja
"Linnest Lippart " "ja" " Hindrik Wannan " "ja
Wõõrmünder Anz Möldre XXX
do. - Peter Hinn XXX
- do. Tawit Kaar xxx
- do. Isak Wallner xxx
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 12. December 1872
der Anz Mölder, Peter Hinn, Tawit Kaar ja Isak Wallner.-
Keiserlikko VIIme. - Tarto Kihhelkonna Kohto kasso pä-
le sest 25. Nowembrist c. sub No 1107 sai selle koggokonna liik-
mede arwo kirja perra kik kokko kutsutus, et nemma
egga üts selts hendale eestkostja ehk helliandja walliwa.
Edimält saiwa kik tallo sullase ette kutsutus, nink
neile ette loetus, et neid tallorahwa liikmete arwu-kirja
perra 419 täusealist meeste henge om; kelle seltsist 42 eest.
kostjat ehk helliandjat om wallida.
Et se koggokund seitsime külla jakko om jaetu, sis om
koggokonna wallitsus nink ka sullase hääs arwanu,
et egga külla sullase ommast külla jaost hendale eest-
kostjid ehk helliandjid walliwa.
Särre külla päle tulleb 7 eestkostjat ehk helliandjat.
Rimmi - " - " - " - 6 - " - " - "
Oee - " - " - " - 8 - " - " - " -
Kobbela - " - " - " - 4 - " - " - " -
Jöeperra - " - " - " - 5 - " - " - " -
Aehhhijerwe - " - " - " - 5 - " - " - " -
Pattuperra - " - " - " - 7 - " - " - " -
Üttekokko 42 eestkostjad ehk helliandjat.
4 Sai kõigist allan nimmitetuist nöumehhist
Kog. pähkomehhele ütte aasta palkas lubbatus 4 (nelli)
wakka rükki, 3 (kolm) wakka keswi, nink 3/ kolm wak-
ka karo.
5, Serre nink Rimmi külla kohtumehhile sai köigist
man ollejist aasta palkas lubbatus 3 (kolm wakka)
rükki 2/ kats./ wakka keswi nink kats wakka karo.
6, Oe nink Kobbula külla kohtumehhele sai nenda
samma palju palka lubbatus, kui Serre nink Rimmi
külla eest, tämba pkt. 4. nimmitap.
7. Jöheperra nink Ahhijerwe külla kohtumees saab ka
pkt. 4 nimmitetu palka.
8 Pattuperra külla kohtumehhele om köigist man
ollejest 2 (kats) wakka rükki, nink 2 wakka keswi
lubbatu.
9. Neile koliwannembile, kel kats külla käen om
om 64 karnist rükki nink 40 karnist keswi lubbatu
palkas.
10 Neile kel üts külla käen om om 32 karnist
rükki nink 20 keswi lubbatu, ütte aijasta
11, Sai nöupetus, et kõik nelli Magasi wöörmündre
kõik Magasink wallamaija ehhitamisse tarbis se
Materjali tõiste walla rahwaga peawa ütteswisi
teggema nink widdama.
12 Sai köikil nöumehhel neile wannule kohtumehhhile
neide täus palk kätte kästus anda.
Ne man olleia nõumehhe omma: Johann Lell, Jaan
Reiljaan, Sahker Pik, Johann Reilik, Hiskias Tammberg
Jaak Wallner, Hans Kuiw, Jaan Anton, Rein Lann, Peter
Junn, Dawit Treumuth, Märt Pijr. Rein Libeon.
Kog. wanemb Märt. Tedder wöörmündre Jaan Sim
Rein Lüüs xxx Sawit Kaar xxx Karl Post XXX G Pales
Wannan Anzmoisan sel 27m. Webruaril 1868.
Selle et Peter Püwwi teist naist tahhap wötta, sis sai selle kog.
wallitsusse poold, enne temma eddimetse naese perrantus neide
perrajänu latsi hääs ülles woetus. Poig Johanni jaos lubbap
Peter Püwi 15 Rubla nink tüttar Ewa jaos 15 rubla. Se rah-
ha jääb Peter Püwwe enda kätte, nii kauas kui ne latse täus
ealisses sawa. Laste wöörmünder Isak Daniel.
Koggokonna wanemb M. Tedder XXX kirjutaija G Pales,
Wannan Anzmoisan sel 5mal Marzil 1868.
Ehhijerwe Maddis Wallner annap henda poija Luddi nink
tüttar Else ja tüttar Anne perrantüsses 3 hobbest 4 lehma 2 öh-
wakest 4 Zikka 4 lammast 1 kitse 1 raud wankri ja kõik
muu maija puu asja nink rista. Wilja annap temma 25 wak-
ka keswi 15 wakka leiwa terri 25 wakka kartowlit 4 wakka
ernit, 5 wakka karo. - Se nimmitetu krami annap temma
köik poija Luddi kätte, nenda kauas kui ne tütre omma
hääd takkan hakkawa otsma. Koggokonna wannemb Märt
Tedder XXX Wöörmünder Rein Lüüs XXX Karl Post XXX Dawit
Kaar XXX.
Wannan Anzmoisan sel 11m Webruaril 1868.
Koggokonna wallitsus olli koon.
Koggokonna wannembalt olli köik nõumehhe kokku kutsutu
selle wilja palka ülle nöuwu piddama, mes minnewa suwwel
walla tarrade nink teiste tööde eest on wastus sanu, kas nemma
sega rahhul omma, wai tahhawa walla wallitsusse käest selle
eest taggasi taggasi massu
Kokku olli tulnu Nöumees Johann Lell
Jaan Reile
Sahker Pik
No 4,
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 15. Junil 1871.
olli allan nimmitedu wallawallitsus nink nõumehhe
koon.
1, Jaan Anton saap Lüsi kolimaja wastsest ülles
teggemisse eest weel 35 Rubla palka manno. Jaan An-
ton peap selle maja walmis teggema nida kui Protokoll
No 3. sell 19. April 1871 punkt. 1. om ülles kirjutedu.
2. Mango Lüüs, Särre külla wanna koolmeistre
nõuwap Lüsi kolimaja 7 pari usse raud hengite eest 7 Rbl. 70 kp.
(ehk) 2 wakka Rükki primassu wiljast ja 2 Rbl. 70 kop pool
päärahha om lubbatu. Mango Lüüs ei wõi muud mid-
dake ennamb nõuda
3, Hango Isak Zimmer ärrä pallanu lauda teg-
gemisse eest, 4 süld pik ja 3 1/2 sülda, kõlkus 4 süld pik
3 sainaka. Selle töö palkas on lubbatu 10 wakka Rükki
ja 2 wakka Keswi. Isak Zimmer wõttap selle lauda
ja kõlgusse ülles ehhitamisse töö nink kattusse kat-
misse henda päle nink wastutap kige selle eest om-
ma warrandussega.
4, Wallawallitsussel on kigist nõumeestest lubba
antu kattekümne Rubla eest ütte kõrraga mõnne essi-
ärrälikku tallitusse ehk palka masmisse toimendamist
ilma et nõumehhi on waja kokko kutsu.
do - Jaak Wallner +++
do - Ants Möldre XXX
Nõumees Jaan Wärton XXX
do  - Peter Pärsimaggi XXX
do - Karl Pantalon XXX
do - Jaan Hammer +++
do - Johann Pettai XXX
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 22. Junil 1871.
olli allan nimmitedu wallawallitsus koon.
Täämbatsel paiwal tulliwa ollan nimmi-
tedu Kobbela külla perremehhe selle wallawallitsusse ette,
hendale Jakob Taal küllaseppas wallima - selle pal-
wussega, et Jakob Taal nekruti loosmissest taggasi
jääp.-
Johann Essajas
Jakob Pödder
Peter Wunk
Peter Toom
Tawit Kender
Tannil Puusep
Samul Kult
Karl Ideon
Jaan Kult
Johann Lust
Jakob Zipp
Mango Puk
Tawit Saar
Jaan Kiwwi
Karl Reiljan
Kusta Andrey
Tawit Joakil
Copia d. 27. Juli 1871.
do. - Isak Wallner XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 6. Julil 1871
olliwa kik allan nimmitedu nõumehhe nink walla-
wallitsus koon.
Oksjoni wiisi mahha pakkutu hinna eest wõttap
pumeistri Schelnin maggasi aita sissest lauduka ärrä
wodestada 1 1/2 sülda kõige - nink saap egga joskwa sülle
töö eest 55 Kopkat. Schelnin wõttap ka ne hoowi wärra-
wa, ja ka ne wärrawa katte kiwiposti kattusse lauduka
ärrä katta - selle töö eest saap Schelinin 5 Rbl. 95 kop. palkas.
Nõumeestele ja ka wallawallitsussele om ette
pantu, mil kumbel ehk mil wiisil saap kerku tee
ärrä jaggatus tallo taadri surusse perra. - nink om ka
selle tee perrast kõnneldu mes läbbi Wanna Anzmõi-
sa Mudda rehhe mant nida kaugele kui soosaare
nurme weerde, ja lipputulba mant nida kawwa kui
Wasstse Anzmõisa härgi lauda otsan - silla manno. Ent
selle ülle es sa üttegi kindmat otsust, kas se teejaggo hulka
ütte Keiserliko Wõrru Sillakohtule selle alandliko palwega
sisse saata, teda henda ülekuulamise ja mõistmise alla
Wöörmündri: Wärti Malleus
Kohtumees: Karl Treumuth +++
No 4 lisa.
28 Juli 1886.
Protokollile juure lisada sest 12 Junist s.a. No 4, - Wana
Anzla mõtsawalitsuse kaibuse asja wasta Märt Käkki, mõtsa-
palamise perast, - palub se wallapolitsei ütte keiserl. Wõrru
sillakohut, sel asjan weel peran nimitud tunnistust wasta
Mettusala
Willem Treumuth tunnistab, et kui tema Pattuperra
Treumuthi pool õmmelnu, on talle Jaan Treumuth õhtu
arwata sel 27 Junil s.a., kõnnelnu: Karl Käggi om to
õhtu, kui raendiku palliwa Paap Treumuthi talli pääl Käi-
nu ja om Andrus Treumuthile kõnnelnu: "täämba raendik
palawa, mina olli mõtsan, ja meije peale seda palamist küll-
arwatas; aga kost na meid kätte saawat; kui nõudmine
tuleb, sis ära ütlelge et mina siin olen käinu."
Jaan Treumuth tunnistab, et Willem Mettusala pro-
tokolli üles antud jutt on Andrus Treumuth talle kõnnel-
nu, ja om Karl Käkki sel õhtul küll sääl talli pääl
Käinu ja perast wargust mööda kodu lännu.
Andrus Tremmuth tunnistab, et kui raendiko palama
olli pantud, sis mina welle, Jaaniga lätsi talli peale
magama, weli Paap olli sel päewal Tartu sõitnu, meije
aijeme päiwa keswa ja tattrike ja näime õhtu, kui
Wärdi raendikust suitsu tulli.
Wallawanem: Joh Pola
Wöörmündri W Malleus
Kohtumees: Karl Treumuth
Wana-Anzla kogokonna majan sel 3 Julil 1886.
Man olliwa: Wallawaremb: Joh. Pola
Kohtumees; Wärdi Malleus.
Andrus Kerem - Karolast - kaibab sisse, et temal sel 27
Mail s.a. pleekiaijast 40 küünard liina lõime sisse koetud
hamme rõiwast, 40 küünard peenikest linnast rõiwast ja 20
küünard tõimist linnast rõiwast ära warrastatud saanu om.
Andrus Kerem nõuab 71 1/2 küünre rõiwa eest à 50 kop., mis
summa 35 Rbl. 75 kop. wälja teep.
Selsamal kõrral om ka weel Andruse Keremi sulase Johan
Domanni käest warrastud: 1 linnane leiwa kott ja 1 kätterätt
Nisama ka piiri pääl olewa tallo sulase Jaan Püssa käest
40 küünard linast rõiwast.
Sel 28 Junil omma Pattuperra Märt Käkki sulase Andrus
Mesiase sitta wedaman olnu: Dawit Mettusal - Karolast -
ja Wärdi Akkermann ja Jaan Akkermann - siist wallast -
ja omma ära mädano lauda saina alt üts tük rõiwast
lõidnu. (Se sitt om wanal sullasel olnu, ent selle ajatse sul-
lase Andrus Mesiase kraami kambre tõra alt om se
rõiwas mädanu lauda saina alt nätta olnu.) Kui Dawit
Mettusal Karolade lännu, selletanu tema Andrus Keremile
sest rõiwa lõidmisest, mis pääle Andrus Kerem Pattupera
Jaan Akkermanni manu lännu, Kohes sitta wedaja
se rõiwa weeno, ja küsino tema käest seda sama, ent Jaan
Akkermann wastutanu, et tema seda rõiwast enne ei
näita, kui üts ammetnik ka man on. Se pääle lännu
Kerem Wöörmündri Wärdi Malleuse poole ja pallelno
teda ütten, rõiwast, üle kaema ja wõtnu ka ära warastatu
rõiwast perra jäänu tükk proowis ütten, mis wäega häste
selle lõutu rõiwaga ütte passe. Se tükk rõiwast, mis
lauda saina alt lõutu, 20 1/2 küünard linna lõime sisse
kaetud hame rõiwast ja 8 küünard linnast rõiwast, - sai ka
kohtu poolt kokku säetud ja passe kattust toodu rõiwaga
ütte. Kui se rõiwas sitta wedajist lõitus saanu, om Andrus
Mesias Dawit Mettusale ja Wärdi Akkermannile üttelnu:
Waigistage se asi ära, et ta mitte awalikus ei sa. Tõisel päewal
kuulnu jälle Andrus Kerem - kohtumehe Karl Treumuthi
päält saap tettus ehk saap. Pattupera kül-
lale neide kerku teeposti mant nida paljo manno mõe-
detus, kui pik se mõisa sissen tee jaggo Pattuperra küllal
om. Niga samuti ka Jõeperra ja Ahhijerwe küllale
Litzmõtza Mustajõe silla mant.
do - Peter Persimäggi +++
do - Karl Pantalon +++
do - Jaan Hammer XXX
do - Linnert Lippart +++
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 15. Augustil 1871.
olliwa kik allan nimmitedu nõumehhe nink wallawallitsus koon.
Täämbatsel päiwal tulliwa allan nimmitedu Kobbela
külla perremehhe selle wallawallitsusse ette, hendale Jakob Taal
külla seppas wallima - selle palwusega et Jakob Taal nekru-
ti loosimessest taggasi jääp:
Samul Kull
Jaan Kull
Tawit Joakit
Nõumees Karl Ots XXX
Nõumees Johann Pettai +++
Peter Pärsimäggi +++
Tannil Puusep XXX
Hans Mändik +++
Jaan Wärton XXX
Jaan Hammer XXX
Hindrik Wannar XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan se 17. Augustil 1871
olliwa koon: Wallawannemb Johannn Zimmer, Wöörmünder
Peter Hinn ja Tawit Kaar nink noumees Hans Mändik
ja Jaan Hammer.
Om nõu peetu ärrä pallanu Kiwwisilla tallo ellomaja
ülles teggemisse nink palkite manno weddamisse perrast.
Egga üts perremees weap 2 palki manno, Aehhjärwe küllast
sawa roodja ja ka roowiwitsa tooma. Mõisa wallitsus lub-
bap ne palki Püwwe mõtsast anda.
Palkite manno weddamine saap sel 23. 24 & 25 August. se om
eespäiwa, töisepäiwa ja kolmapaiwa ollema, nink tõisel näd
dalal nida sammute, eespäiwa, töisepäiwa ja kolmapaiwa
do Tawit Kaar XXX
Nõumees Ants Mändik XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 20. Augustil 1871
der Peter Hinn, Anz Möldre ja Isak Wallner nink kik
allan nimmitedu nõumehhe -
Om nõuwo peetud Kiwisilla ärrä pallanu tallo maja
saap rahha eest ülles tettus. Saaremaa-mees Kusta Martin
wõttap selle Kiwwisilla tallo maja puu meistre, kui ka
kattusse katmisse töö henda wastutamisse päle korra per-
rast ilma taitmata walmis tetta, nink saap kige selle
töö eest. 105 Rbl. (kirjuta ütssadda ja wiis Rubla) ja 4 toopi
wiina töö palkas. Mõisa wallitsus annap selle maja
ülles ehhitamise kullu päle ommast käest 25 Rubla