Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
2) Tähendatud ehituselaenu eest wastutus endiselt linna kanda jätta,ja
3) Wolitada Linnawalitsus selles asjas sõlmima wastawaid lepinguid ja
Karl Jakobsoni soowiawaldus alkohoolsete jookide müügiõigusega restorani
ülewiimiseks Aleksandri uul.nr.24.
Karl Jakobson palub luba üle wiia Aleksandri uul.nr.24 alkoholsete joo-
kide müügiõigusega restorani, mille pidamiseks temale on antud luba Suurturg
nr.13. Aleksandri uul.nr.24 asus seni Tartu Töösturite Keskühingu alkohoolsete
jookide müügi õigusega einelaud, mis Linnawolikogu otsusel 11.jaan.s.a. on
lubatud üle wiia Wana uul.nr.11.
Alkoholse einelaua pidamiseks Aleksandri uul.nr.24 on antud luba Linna-
wolikogu otsuse põhjal 24.okt.1927 a.
Lwol. M.Kurs-Olesk paneb kandidaadiks ette lwol. Aug. Pau.
Kandidaadid wõetakse hääletamisele kinniselt ja häälte lugejateks kut-
sutakse lwol. M.Adamson, J.Iise, E.Pikkand, A.Ruuben ja M.Mihkelson.
Hääletamisel anti hääli:
August Pau - poolt 32 ja wastu 22,
Aleksander Kuum- " 34 " 20.
Seega on walitud rewisjoni komisjoni liikmeteks lwolinikud August
Pau ja Aleksander Kuum.
Haridusnõukogu 2 liikme walimine.
Linna haridusnõukokku tuleb walida kaks linnawolinikku linna kooliwa-
litsuse määruse § 41 põhjal (R.T.Nr.10-1918).
Kandidaatideks pannakse ette lwol. J.A.Rekandi poolt Willem Tubin ja
lwol. Aug.Reeben'i poolt August Pau.
Lwol. M.Kurs-Olesk teatab, et peab oma kohuseks meeletuletada seda,
et eelmise wolikogu ajal waliti Haridusnõukogu liikmeteks ainult kaks parem-
poolset põhjendades seda sellega, et kooliwalitsuse juhataja on pahempoolne.
Nüüd aga on kooliwalitsuse juhataja parempoolne ja selle järele peaks Ha-
ridusnõukogu liikmeteks saama pahempoolsed, kuid parempoolsed wõtawad siis-
ki teise liikme koha omale.
Lwol. L.Olesk teatab, et nagu öeldud on kooliwalitsuse juhatajaks saa-
nud parempoolne ja nüüd tahawad parempoolsed ka ühe Haridusnõukogu liikme
kohta omale saada. Parempoolsed rääkisid palju tarwidusest luua laialist
koalitsiooni, kuid sellest ise lugu ei pea. Oleks wõinud katsuda õiglase-
mal alusel kokkulepet luua. On selge, et ln.Tammani kooliwalitsuse juha-
tajaks walimisega tahetakse parempoolset poliitikat ajada. Tammani iseloo-
mustab tema seletus koolide asjas, mis ilmunud kohalikus päewalehes, meie
kooliseaduse käremeelsusest ja algkoolidesse rohkesti kogunud kurikaldu-
wustega kooliõpilaste eraldamise tarwidusest. Tammani õiendust, mis pä-
rast ilmus ajalehes ja millega katsutakse oma seletust ümberlükata, ei
saa uskuda, sest see on tehtud arwatawasti kusagilt mujalt antud näpunäi-
dete järele.
Igatahes on rõõmustaw nähtus, et temal julgust oli ütelda, et tahab
parempoolset poliitikat ajada.
M. Pärn'i asemele on kutsutud wolikogusse majaomanikkude rühma nimekir-
ja järele walitud järgmine kandidaat, Karl Unt.
Ärimaksu-komiteede liikmete ja nende asemikkude walimine.
Seni maksnud ärimaksu seaduse järele waliti linnades linnawolikogu
poolt igasse ärimaksu-komiteesse kuus liiget ja nende asemikud maksumaks-
jate hulgast nelja aasta peale.
Riigikogu poolt 20.mail s.a. wastu wöetud ärimaksu seaduse muutmise
seaduse ( R.T.Nr.54-1927. ) järele walib wolikogu 3 liiget ja neile ase-
mikud maksumaksjate hulgast. Liikmed maksjate hulgast ja nende asemikud
walitakse kolmeks aastaks wöimalust mööda mitmesuguste äriliste ja muude
töönduste esitajatest.Iga aasta,arwates ametiaja algusest, lahkub igast
liigist üks kolmandik liikmetest: esimesel kahel aastal liisu läbi, pärast
aga walimise wanuse järgi.
Sel pöhjusel tuleb wolikogul walida I ja II jaosk.ärimaksu-komiteesse
a 3 liiget ja asemikud.
Kandidaatideks pannakse ette ja kinnisel hääletamisel 33 häälega
5 wastu walitakse:
linna I jaoskonna ärimaksu-komitee
liikmeteks Gustaw Kewend, Karl Ennus ja Eduard Meksi ning
liikmete asemikkudeks Richard Brett, Elmar Boening ja Gustaw
Hendrikson;
linna II jaoskonna ärimaksu-komitee
liikmeteks Juhan Huik, Jaan Rekand ja Karl Unt ning liikmete
asemikkudeks Eduard Koll, Karl Panksepp ja Peeter Prants.
Uulitsate nimede muutmise küsimus.
Aruandja linnanöunik W.Tamman.
Uulitsate nimede muutmise küsimus on kauemat aega arutusel olnud
nii Linnawalitsuses kui ka selleks moodustatud erikomisjonis,millest osa
wötsid A.Reeben kooliwalitsuse esitajana, E.Markus,kui koolinöunik,J.Roos
(asem.E.Schönberg) Eesti Kirjanduse seltsi esitajana, R.Janno Akadeemili-
se Emakeele seltsi esitajana, O.Freymuth Õpetatud Eesti Seltsi esitajana,
H.Lepik Akadeemilise Kirjanduse seltsi esitajana, J.Rumma (asem.E.Kant)
koduuurimise toimkonna esitajana ja linna arhiwaar A.Hasselblatt.
Nende arutuste tulemusena esitab Linnawalitsus wolikogule kinnitami-
seks järgmise ettepaneku uulitsate nimede muudatuste kohta,mis tunnistatud
täiesti kaotanud ja olid ainult eraühingud.
Lwol. L.Olesk - Gilded olid kaupmeeste ja käsitööliste organisatsioo-
nid. Linnadewalitsused seisid omal ajal nende käes: Gilded olid eesõigustatud
kiht ja tegutsesid mitte linna waid oma huwides. Eesõigustatud seisukorra
tõttu tekkisid neil suured warandused, mis mitte Gildede waid kogu linna
omandus on. Seisuste kaotamise seaduse arutamisel Riigikogus oldi seisuko-
hal, et Gildede warandused tulewad anda linnale, kellel selleks ainuõigus
on. Pärast seda tekkinud Kaubanduse-Tööstuskojale peab Gildede waranduste
peale teatud õigused andma, kuid seda peab määrama linnaomawalitsus. Linn
oma käest kontrolli õigust ära anda ei wõi. Kaubanduse-Tööstusekoda esitab
ainult ühte kihti linna elanikkudest, mispärast kojal ei ole õigust kogu
Gildede waranduse omale soowimiseks. Teeb ettepaneku Linnawalitsuse ettepane-
kust wiimane osa wälja jätta ja ettepaneku esimene osa wastuwõtta järgmisel
parandatud kujul:
"Kõik Gildede warandused Tartus lähewad Tartu linna omanduseks tingimi-
sel, et neid kasutatakse kaubanduse- ja tööstuse huwides. Kui Tartus tegut-
seb Kaubandus-Tööstusekoja Tartu osakond, annab linn need warandused selle
osakonna kasutada tarwiduse järele."
Lwol. K. Karheiding, toetades lwol. L.Oleski ettepanekut teatab, et end.
tsunftid olid õppinud käsitööliste koondused. Niisugune koondus töötab nüüd
edasi Sellide ja meistrite Keskseltsi nime all. Tsunftide warandused on lin-
nale , riigile ja Kaubandus-Tööstuskojale tähtsuseta, neist on paljud ainult
mälestuse asjad. Teeb ettepaneku tsunftide warandused nõuda linna korraldusse
ja anda Sellide ja Meistrite Keskseltsi kasutada.
Lwol. E.Pikkand - Gildidest wõtsid osa - käsitöölised, wiimaste järele-
tulejad pole kadunud, waid tegutsewad edasi tööliste kutseühisuste nime all.
Sellepärast peawad Gildede warandustest osa omale saama tööliste ühisused.
Teeb ettepaneku osa Gildede warandusest anda kasutada Tööliste ühisustele
nende toetuseks.
Lwol. A.Reeben - Linnawolikogu on juba kaks korda asunud seisukohale,
et Gildede warandused peawad saama linna omanduseks. Linnawalitsuse ette-
panekuga terwes ulatuses ei saa nõus olla, sest see ei ole kooskõlas woli-
kogu endise seisukohaga. Teeb ettepaneku Linnawalitsuse ettepanekust wiima-
ne osa wälja jätta, aga esimene osa wastu wõtta järgmisel kujul: "Kõik Gil-
dede warandused Tartus lähewad Tartu linna omanduseks ja need warandused
juhatuskirjas ettenähtud korras.
14. Kooliealiste ja tööd õppiwate laste-kodu hoolekogu. Hoolekogu
ülesanded: kõikide lastekodusse puutuwate küsimuste arutamine, nende kohta
seisukoha wõtmine ja ettepanekute tegemine.
15. Enne kooliealiste lastekodu hoolekogu. Ülesanded samad, mis koo-
liealiste lastekodu hoolekogul.
Linnawolikogu, olles ärakuulanud Linnawalitsuse ettepaneku, otsus-
tab, lahtiselt, asutada järgmised täidesaatwad komisjonid:
1. Ehitusekomisjon koosseisus 7 walitawat liiget ning ametipoolest
linna insener ja arhitekt hääleõigusega.
2. Planeerimise komisjon koosseisus 9 walitawat liiget ning ameti
poolest linna insener, arhitekt ja maamõõtja hääle õigusega.
3. Majanduskomisjon koosseisus 5 walitawat liiget ning ameti poo-
lest linnainsener ja arhitekt hääleõigusega.
Otsus majanduskomisjoni koosseisu kohta 5 walitawa liikme suhtes
wõeti wastu 31 häälega 12 wastu ja 7 erapooletuks jäämisel.
Lwol. M. Mihkelsoni ettepanek - walida 7 liiget - lükati tagasi 30
häälega 19 wastu ja 1 erapooletuks jäämisel.
4. Wooriäri komisjon koosseisus 4 walitawat liiget.
5. Puiesteede komisjon koosseisus 4 walitawat liiget.
6. Elektrijaama ja gaasiwabriku komisjon koosseisus 8 walitawat lii-
get ja ameti poolest liikme õigusega - elektrijaama direktor.
7. Tapamaja komisjon koosseis 6 walitawat liiget ja ameti poolest
liikme õigusega tapamaja direktor ja linna loomaarst.
8. Tööstuse-kaubanduse komisjon koosseisus 5 walitawat liiget.
9. Hoolekande komisjon koosseisus 5 walitawat liiget.
10. Terwishoiukomisjon koosseisus 8 walitawat liiget ja ameti poolest
liikme õigustega linnaarst ja Terwishoiuarst.
11. Korterikomisjon koosseisus 6 walitawat liiget.
12. Töökaitse- ja takside komisjon koosseisus 7 walitawat liiget.
Wõeti wastu 36 häälega 3 wastu ja 6 erapooletuks jäämisel.
13. Kinniswarade hindamise komisjon 12 walitawat liiget ja 12asmenikku
14. Kooliealiste ja tööd õppiwate lastekodu hoolekogu koosseisus 5
walitawat liiget.
lähewad, on juhataja hääl otsustaw.
§ 44. Igal komisjoni liikmel on õigus kirjalikult oma isearwamist sisse
anda, mis niisugusel korral ühes komisjoni ettepanekutega wolikogule arutami-
seks ette pannakse."
Awansi nõutamine Riigikassalt tulu- ja ärimaksu arwel.
Aruandja: linnapea K.Luik.
Riigikogu poolt 17. juunil 1925 a. wastuwõetud sead.nr.38 (R.T.nr.107/108-
1925) põhjal on omawalitsustel wõimalus saada Riigikassalt lühikeseajalisi
protsendita awansse neile kuuluwate tulu- ja lisaärimaksu osade arwel, jooks-
wate kulude katteks.
Linnawalitsus leiab awansi nõutamise hädawalikuks järgmistel põhjustel:
eelarwe-aasta ülewiimisega aja peale 1.aprillist 31.märtsini on linna sissetu-
lekud kujunenud niisugusteks, et kaugelt suurem osa maksudest tuleb sisse eel-
arwe-aasta lõpu poolel, nimelt wiimaste 4-5 kuu jooksul, nagu tulu- ja ärimak-
sud, osa kinniswaramaksust, sadamamaksud jne. Selle wastu aga on suuremad ku-
lud eelarwe aasta esimesel poolel - suwisel tööhooajal, nagu kulud uute
uulitsate ja reowee-kanalisatsiooni ehitamiseks ning nende parandamiseks, jõe-
kallaste, puiestikkude ja awalikkude platside korraldamiseks, majade remontee-
rimiseks jne. Need on kõik säärased tööd, mida pole wõimalik edasi lükata su-
wekuudelt.
Awanssi wõib saada kuni 60% linnale kuuluwatest tulu- ja lisaärimaksu osa-
dest. Sissetulek tulu- ja lisaärimaksust on kr.130,000 ümber aastas. Selle jä-
rele wõiks, linn awanssi saada kuni kr.80,000.-
Linnawalitsus, arwesse wõttes suwise töö-hooaja kulude suurust, peab tar-
wilikuks nõutada awanssi wähemalt kr.80.000,- suuruses.
Eeltoodud põhjustel paneb Linnawalitsus Wolikogule ette otsustada:
1. Esineda Riigikassa ees palwega anda Tartu Linnaomawalitsusele protsendita
awanssi kr.80.000 - suuruses kuni 20.märts.1931 a. linnale kuuluwate tulu-
ja lisaärimaksu osade arwel järgmistel tingimustel:
a) saadud awanssi tarwitab Linnawalitsus ainult linna jookswate kulude kat-
teks;
b) tähendatud awansi kindlustuseks jääwad Riigikassale linna osaks kuulu-
kommisjoni 4 liiget walida.
Lnw. Leppik paneb ette nimetatud kommisjoni 6 liiget walida, 4 wo-
likogu ja 2 woorimeeste poolt.
Hääletamisel saab linnapää abi Juhansoni ettepanek enamuse, kuna
lnw.Leppiku ettepaneku poolt ühtegi häält ei ole.
Kandidaatideks seatakse üles rahw.-erak.poolt lnw. M.Kurg ja Metslang
sots.-dem. poolt lnw.Leppik, sots.-rew. poolt Hugo Kaas, kes kõik häälte-
enamusega walitakse.
3. Okkupatsiooni aegse linnawalitsuse tegewuse rewideerimise kommisjoni
walimine.
Linnapää Kriisa teatab, et ennemalt juba kaks niisugust kommisjoni
töötanud on. Esimene kommisjon, kes warustusameti tegewust rewideeris,
on oma tööga lõpule jõudnud, kuna teine kommisjon, kes linnawalitsuse te-
gewust tähendatud aja eest rewideerima pidi töö pooleli jätnud on. Asi
on aga rutuline, sest Keskwalitsuse poolt nõutakse andmeid kahjude summa
kohta okkupatsiooni aja jooksul. Linnapää paneb ette nimetatud kommisjoni
4 liiget walida. Lnw.Lattik paneb ette 6 liikmelist kommisjoni walida.
Hääletamisel saab lnw.Lattiku ettepanek 16 h.poolt, jääb seega wähemuse-
sse, kuna linnapää ettepanek häälteenamusega wastu wõetakse.
Kandidaatideks seatakse üles: rahw.-erak.poolt August Jõudu ja Mar-
tin Kukk, sots.-dem. poolt lnw. Kapsta, sots.-rew.poolt Juhan Sutt, kes
kõik häälteenamusega walitakse.
4. Täiendawad walimised korteri(1)- sanitaar-(4),
saksakeelsete koolide- (3) kommisjoni.
1.Sõjawäe tarwis rekwideeritud korterite hindamise ja üüride päält
linna hääks wõetawa maksu kontrolleerimise kommisjoni kandidaatideks sea-
takse üles: rahw.-erak.poolt Juhan Miitra, kes häälteenamusega walitakse.
2. Korterite sanitaar olude järele walwamise kommisjoni kandidaatideks
seatakse üles: saksa-er.poolt lnw. J.Meyer ja E.Fischer, rahw.-erak.poolt
Dr. J.Prisko, sots.-dem. poolt lnw. H.Sõber.
Hääletamisel saawad J.Meyer 17 h. ja E.Fischer 6 häält poolt ja jääwad
seega walimata, kuna Prisko ja Sõber häälteenamusega walitud saawad.
Saksakeelsete koolide kommisjoni kandidaatideks seatakse üles: Saksa-erak.
poolt lnw.Koch, sots.-dem.poolt Abarenkow-Ein, rahw.-erak. poolt Steinberg
sots.-rew.poolt Auguste Pärn. Hääletamisel saawad: Koch 22, Steinberg 30,
Pärn 23 ja Abarenkow-Ein - 36 häält poolt, seega walitud Steinberg, Pärn
ja Abarenkow-Ein.
Eramaade omanikud, kes on asutanud uusi linnaosasid, saawad maa eest kõr-
get hinda, kuid ei kanna mingisuguseid kulusid ega kohustusi asutatud linna-
osa heakorra olude korraldamiseks. Seepärast on linna omawalitsusel tulnud
linna maksu-maksjate arwel teha suuri kulusid uulitsate ja kanalisatsiooni
ehitamiseks, kuid waatamata kõigile püüetele ja suurtele kuludele, ei ole
linnaomawalitsus suutnud kaugeltki kõiki uulitsaid walmis ehitada ja seal, kus
tarwis, raiskwee torustikku läbi wiia. Praegu on Tartus wana linnaosas ühes
Karlowaga prügitatuid uulitsaid 52,65 km. pikkuses ja prügitamata 19,22 km.
Kanalisatsiooni torustikku on ehitatud umbes 47 km. pikkuses. Tamme ja Ropka-
Piiskopi linnaosades asustamisega on juurde tulnud prügitamata uulitsaid ja teid
umbes 27 km. Kõikide prügitamata uulitsate ehitamine käib linnal, temaprae-
guste sissetulekute juures, waatamata kõrgeks kruwitud maksudele, üle jõu.
Kui aga uusi linnaosasid prügitamata ja käimiseks ning sõiduks kõlbmata uulit-
satega weel juurde tuleb, siis on arusaadaw, et selles asjas linnaomawalitsus
peab maksma panema oma uue korra, et linna heakorra olud ei satuks wõimatusse
seisukorda ega linnal ei tekkiks uute linnaosade asustamis ega ülesaamatuid ras-
kusi.
Uute linnaosade asutamisega Tamme ja Ropka-Piiskopi mõis. maadele, mis
linna waldamisel on Linnawolikogu otsusel juba hakatud wõtma lisarenti hea-
korra olude korraldamiseks, kuid see lisarent on siiski niiwõrd wäike, et
selle abil ei suudeta palju uusi uulitsaid ära teha.
Nüüd on kawatsus asutada uut linnaosa prl. M. Wulfi Tähtwere mõisa maast
eraldatud maa-alale, millega jälle tuleb juure suur hulk uulitsaid.
Arwesse wõttes, et linnaomawalitsus ei ole kohustatud ehitama ja prügi-
tama eramaadel asutawaid uusi uulitsaid, kõnniteid jne. Linna, s.o. maksu-
maksjate kulul ja et õige on, et seda peab tegema kas maa-ala omanik, kes ehi-
tuskruntideks müüdawa maa eest saab wastawat hinda, wõi wastawate ehituskrun-
tide omanikud, asus Linnawalitsus seisukohale ja tunnistas tarwilikuks maksma
panna korda, et uute linnaosade rajamisel peab enne nende ehistamisele asumist
kinnitatud linna plaanis ette nähtud uulitsad walmisehitatud ja kanalisat-
siooni torustik läbiwiidud olema. Sel põhjusel on Linnawalitsus wälja tööta-
nud sündmääruse kawa, milles ettenähtud on ligem kord ja kohustused uute lin-
naosade ehistamisele asumise ning uute uulitsate ja raiskwee-kanalisatsiooni
torustiku ehitamise kohta
mus, mis waieluse all, kohtu teel selguma peaks, siis tuleb käia seaduse
järele.
Läbirääkimiste lõppemise järele määras wolikogu, lahtiselt, ühel hää-
lel 4 erapooletuks jäämisel kindlaks:
1) Linnapanga juhatuse koosseisu kolme liikme ja kahe asemiku peale,
nendest üks direktor, kaks abidirektorit ja kaks abidirektorite asemikku.
2) Linnapanga diskonto-komitee koosseisu kuue liikme peale.
Peale selle wõeti hääletamisele lhtiselt, lwol. L.Oleski ettepanek.-
walida panga direktorid wolikogu wolituste aja lõpuni, mille juures ettepa-
nek sai poolt ühe hääle, kuna teised kõik wastu olid. Seega on wolikogu sel
le ettepaneku tagasi lükanud,ja asunud seisukohale, et panga direktorid wa-
litakse makswas seaduses ettenähtud aja peale.
Pärast seda seatakse kandidaatideks üles:
Panga direktori kohale - August Pakosta.
Abidirektorite kohale Mihkel Pärn ja Bernhard Mäelo.
Abidirektorite asemikkudeks - Karl Koitmets ja Robert Lobona.
Diskontokomitee liikmete kohale: lwol. Aleksander Ruuben, lwol. Karl
Lukk,  lwol. Bernhard Unt, Johannes Maasik, August Pikkand ja Oskar Kepp.
Lwol. J. Meyer teatab, et saksa rühm walimistest osa ei wõta.
Lwol. L. Olesk teatab, et seaduse järele ei saa walida Mihkel Pärni abi
direktoriks, sest tema on Linnawolikogu liige.
Lwol. O. Allik - seaduse nõudmised on teada ja walimise korral astub M.
Pärn tagasi neilt kohtadelt, kus linnapanga abidirektoril ei ole õigus olla
Lwol. L. Olesk - ei saa teada, mis inimene teeb tulewikus. Selle juures
ei ole Pärni walimine õige ka seepärast, et tema ühes teises pangas wali-
tud koha peal.
Lwol. M.Pärn teatab, et walimise korral astub tema tagasi kohtadelt,
kus ei ole lubatud olla. Walimistest osa ei wõta.
Linnapea K.Luik teatab, et seaduse järele ei ole keelatud walida lin-
nawolinikku linnapanga direktoriks, kuid on keelatud ühel ajal olla linna-
wolinikuks ja linnapanga direktoriks. Sellepärast nii kaua kui Pärn on
linnawolinik ei saa tema asuda linnapanga direktori kohuste täitmisele.
Tema walimiseks aga takistusi ei wõi olla.
Selle järele wõetakse ettepandud kandidaadid hääletamisele, kinniselt,
mille juures said hääli.
12. Linnawolikogu esitajate walimine
koolide hoolekogudesse.
Ln. E.Juhanson teatab, et Maapäewa poolt 12 okt.1917 a. was-
tuwõetud kooli hoolekogude ajutise korralduse põhjal tuleb linna-
wolikogul igasse linna alla kuuluwa kooli hoolekogusse 2 asemikku
walida ja paneb kooliwalitsuse nimel ette walida asemikud 12 linna
algkooli jaoks igasse hoolekogusse 2.
Lnw. O.Wirkhausi ettepanekul otsustatakse ühel häälel walida
linnawolikogu asemikkudeks algkoolide hoolekogudesse: pr.J.Kitz-
berg, L.Muna, A.Klaus, A.Lossmann, A.Pähn, E.Teder, O.Schulzenberg,
A.Schulzenberg, A.Arens, D.Kuusik, J.Ratasepp, J.Luha, Mändik,
J.Emblik, A.Mägi, H.Oraw, Pääsuke, Sillaots, Zirk, P.Muna, A.Lep-
pik, Ennus ja n.A.Wilde.
13. Ühe waestelaste kohtu liikme wali-
Waestelaste kohtu liikmeks tagasi astunud R.Jaska asemele wa-
litakse ühel häälel A.Türna.
14. Linna piiride laiendamise kommisjo-
ni täendawad walimised.
Lnw. Wirkhausi ettepanekul otsustatakse ühel häälel kommisjoni
4 liikmega täiendada. Walitakse ühel häälel O.Rütli, R.Bätge, A.
Kena, ja H.Schiffer.
(Endised liikmed L.Olesk, F.Ottho, K.Parts, S.Lattik ja
A.Mahlmann).
15. Okkupatsioni aegse linnasekretäri
palwe Shamajewi abiraha walitsemi-
se eest 1918 a. tasu määrata.
Linnapää Kriisa teatab, et linnawalitsus eelmise linnawolikogu
otsuse pääle põhjendades, mille järele okkupatsioni aegne teenis-
tus ei tule lugeda linnaomawalitsuse teenistuseks, on endise linna
sekretäri Schmidti palwe temale wäljamaksta määratud tasu 150 m.
Shamajevi kapitali walitsemise eest okkupatsioni aegse linnawalit-
suses teenistuses wiibimise ajal. Selle otsuse peale on linnawoli-
kogule Schmidti poolt edasikaebtus tulnud põhjendusega, et kapi-
ise, teiste hobustega kokku ei puutuks.
§ 5. Haigete hobuste müümine ja teiste kohta üle wiimine ilma lin-
na loomaarsti lubata on kõwasti keelatud.
§ 6. Haigete loomade tapmine wõib ainult kohalikku loomaarsti lu-
baga sündida.
§ 7. Kärnatõbiste loomade nahku tohib ainult täiesti kuiwatatud
ehk sissesoolatud olekus wäljawedada.
§ 8. Haigete loomade tallides peab sõnnik ja aluspõhk wäljadele
ehk aedadesse wäljaweetud saama.
§ 9. Haigus loetakse teatawas majapidamises kadunuks 30 päewa jä-
rele pääle wiimase looma otsa ehk terweks saamisel kui ruu-
mis desinfitseeritud on.
§ 10. Ülewalnimetatud sunduslikkude määruste wastu eksijad saawad
wastutusele wõetud.
Otsustatakse häälteenamusega awada hobuste kärnatõbe wastu
wõitlemiseks krediit nõutud määral ja ettepandud sundusliku mää-
ruse projekt kinnitada.
10. Liikumata waranduste ja sissetu-
leku maksu hindamise kommisjoni-
de ümberwalimine.
Tartu linna riigi maksudeameti sellekohasel ettepanekul
otsustatakse ühel häälel walida 1) liikumata waranduste maksu hin-
damise kommisjoni: lnw. D.Zion ja E.Laur, ja liikum.war.maksu
maksjad J.Schiffer, A.Keiss, R.Fischmann ja H.Ruus;
2) täiendawa ärimaksu kommisjoni maksu maksjate hulgast O.Wirk-
haus, P.Luksepp, T.Nõmmits, D.Zion, G.Käppa, A.Hirschfeldt.
11. 4 liikme ja 4 asemiku walimine maa-
konna sissetuleku maksu kommis-
joni.
Tartu maakonna riigimaksude ameti sellekohasel ettepanekul
otsustatakse ühel häälel walida maakonna sissetuleku maksu hin-
damise kommisjoni: liikmeteks lnw.hulgast P.Lukin, maksu maks-
jate hulgast E.Kapsta, O.Rütli, G.Metslang, asemikkudeks lnwl.
poolt P.Kase, maksumaksjate hulgast J.Luik, G.Kriisa ja Julius
Susi.
Linnanõunik W.Tammani poolt 40, wastu 3 ja
Koolinõunik Juhan Langi poolt 42 ja wastu 1.
Linnawolikogu, arwesse wõttes hääletamise tagajärgi, otsustab: linna-
ja maaomawalitsuste wahel 11.jaanuaril 1921 a. ühiste keskkoolide ülewalpida-
mise asjas sõlmitud lepingus ettenähtud segakomisjon kokku kutsuda nende
keskkoolide kohta käiwate küsimuste otsustamiseks lepingus ettenähtud korras
ja selle segakomisjoni liikmeteks walida linnapea Karl Luik, linnanõunik Wol-
demar Tamman ja koolinõunik Juhan Lang.
Uute elumajade kinniswaramaksust esimese kolme aasta jooksul wabasta-
mise kohta käiwa otsuse täiednamine.
Aruandja: linnanõunik W.Tamman.
Linnawolikogu oma koosolekul 11.now.1925 a. otsustas "wabastada linna
kasuks wõetawast kinniswaramaksust kolme aasta jooksul: a) kõik elumajad, mis
ehitatud 1923, 1924 ja 1925 a. arwates 1. jaanuarist 1926 a., ja b) kõik edas-
pidi ehitatawad elumajad, arwates nende walmisehitamise ajast."
Selle otsusega oli mõeldud aidata kaasa elukorterite ehitamisele ja er-
gutada nende ehitamist walitsewa korterikriisi lahendamiseks.
Nüüd on tekkinud waidlusi selle kohta, kas kuuluwad wabastamisele kinnis-
waramaksust need uute elumajade osad, mis on määratud ja ehitatud mitte-
elukorteriteks, waid muudeks tarweteks, nagu kaupliste, tööstuslikkude ette-
wõtete ja teisteks ruumideks, millel ei ole elukorteri ülesannet.
Linnawalitsus asub seisukohal, et Linnawolikogu otsuse järele kuuluwad
wabastamisele 3 esimese aasta jooksul need elumajad wõi nende osad, mis on
ehitatud ainult elamise otstarbeks, kuna äriliste ja tööstuslikukkude ettewõte-
te wõi muud niisugused ruumid ei kuulu wabastamisele maksust, sest wiimased
ei lahenda elukorterite kitsikuse küsimust.
Samal seisukohal asus ka Linnawolikogu, otsustades 24.okt.1927 a. jätta
tagajärjeta majaomanik Jüri Kenni kaebuse Linnawalitsuse otsuse peale, Alek-
sandri uul.nr.24 asuwas uuuesti ehitatud elumajas olewate äriruumide kinniswa-
ramaksust mitte wabastamise kohta.
Jüri Kenn kaebas selle otsuse peale Tartu-Wõru Rahukogule, kes 5.now.
1928 a. otsusta: Tartu Linnawolikogu kaevatud otsus 24.okt.1927 a. tähis-
nõudmine ära, samuti wolikogu esimehe kohta. Pärast pakuti kaks kohta linna-
walitsuses. Sotsialistid tahtsid saada kohti, mis laiema ulatusega, nagu
Haridusosakonna ja Hoolekande osakonna juhatajate kohad, sest need on tööta-
watele kihtidele lähemal. Korteri osakonnas wäljawaateid loowa töö tegemiseks
ei ole, sest selleks puuduwad krediidid, Hoolekandeosakond on raske, kuid
seal on krediiti ja saab tööd teha. Majanduse- ja Tööstus-kaubanduseosakondi
nagu ette teada, sotsialistidele ei anta. Jääb üle Haridusosakond, kus laia-
line tööwäli ja kus sotsialist rühma esitaja on juba juhtimas kui wilunud
jõud. Dikteeriti ette Korteriosakond, aga miks Haridusosakonda ei antud, se-
da ei öeldud. Hr.Raudsepp ütles, et see on wõimu küsimus. Seega on sotsialis-
tid wälja heidetud ja nende wastu loodi ühine front paremast tiiwast, ning
ei kutsutud läbirääkimistele. Mängus on ainult poliitika. Isegi ministrid
sõitsid kohale juhatusi andma. Katsutakse kindlustadaalalhoidlikku poliiti-
kat ja sammutakse faschismi poole. Keskerakonnad, kellel enne liberaalne
nägu oli, lähewad paremale poole. Intelligents ja palgalised aga lähewad
pahemale poole. Sotsialistid tahawad tööd teha ja ei taha kohti, kus mida-
gi teha ei ole. Nõudmised ei olnud suured, kuid need lükati tagasi. Sellepä-
rast jääwad sotsialistid opositsiooni.
Lwol. Raudsepp tõrjub tagasi sotsialistide süüdistused, seletades, et
sealt poolt katsutakse asjale sihilikku wärwi anda ja demogoogiat teha. Süüd
langeb täiesti sotsialistide peale. Kohtade jaotamisel ja läbirääkimistel
wõttis rahwaerakond arwesse kõik asjaolud. Arwesse wõeti ka seda, et pahe-
mal tiiwal on 20 kohta, neist 15 sotsialisti, 4 tööliste parteist ja 1 töö-
erakonnast. Ühte walitawat kohta pole pahemale tiiwale kunagi pakutud. Esi-
otsa küsiti, kas pahem tiib ei lepi ühe linnanõuniku ja rewisjoni komisjoni
esimehe kohaga. Selle peale saadi eitaw wastus. Siis pandi neile kohe ette
kaks linnanõuniku kohta. Hr. Treiberg küsis, miks parem tiib Haridusosakonna
juhataja kohta omale soowib. Temalt küsiti wastaku enne, miks pahem tiib se-
da omale tahab, ja seesama wastus on ka parempoolsete wastuseks pahempool-
setele. Kui see on wõimu küsimus ühelt poolt, siis on see ka wõimu küsimus
teiselt poolt. Ministritest pole selles asjas keegi rahwaerakonnas käinud.
Küll ütlesid sotsialistid, et nemad on oma Keskkomiteelt Tallinnast juhtnöö-
re saanud. Hr. Treiberg ei ole asja õigis wärwides seletanud. Ei saa ütelda,
et oleks pahemale tiiwale ülekohut tehtud ja neile ainult ette dikteritud.
liikmete walimisele kinnisel hääletamisel.
Ettepandud kandidaatidest walitakse:
1. Poeglaste reaalgümnaasiumi hoolekogu liikmeteks:
1. Linnapea Karl Luik - 48 häälega 2 wastu,
2. Lwolin. Oskar Allik - " " " "
3. " August Pau - " " " "
2. Tehnika ühisgümnaasiumi hoolekogu liikmeteks:
1. Linnanõunik Karl Pahk - 39 häälega 6 wastu,
2. Oskar Zimmermann - 25 " 20 "
Kolmas ettepandud kandidaat Ludwig Sapotzki sai poolt 20 ja wastu 25
häält, seega mitte walitud.
3. Kommerts-ühisgümnaasiumi ja kaubanduskooli hoolekoge liikmeteks:
1. Linnapea abi Julius Lill - 44 häälega, 1 wastu,
2. Lwolin. August Reeben - " " " "
3. " Jaan-Aleks.Rekand- " " " "
4. Tütarlaste gümnaasiumi hoolekogu liikmeteks:
1. Linnanõunik Wold.Tamman - 41 häälega 4 wastu,
2. Lwolin. Peeter Treiberg - " " " "
5. Õhtu-ühisgümnaasiumi hoolekogu liikmeteks:
1. Linnasekretär August Mägi - 44 häälega 1 wastu,
2. Lwolin. Mihkel Pärn - " " " "
3. " Eduard Kirs - " " " "
4. Artur Maaser - " " " "
5. August Nieländer - " " " "
6. Linna Tööstuskooli hoolekogu liikmeteks:
1. Linnanõunik August Mõru - 36 häälega 7 wastu,
2. Insener Juhan Kuusik - 39 " 4 "
3. Karl Neider - 25 " 18 "
Neljas ettepandud kandidaat August Pau sai hääli 23 poolt ja 20 wastu,
seega mitte walitud.
7. Linna tööstusõpilaste kooli hoolekogu liikmeteks:
1. Linnanõunik Johan Märtson - 27 häälega 13 wastu,
2. Lwolin. Hans Oraw - 39 " 4 "
3. Johannes Hirsch - 33 " 9 "
gus läbi arutada ja asja selgitada. Kui asja arutamisel leitakse, et küsimus
pole küllalt selge, siis ei ole selle wastu midagi, kui asja otsustamine eda-
si lükatakse.
Lahtisel hääletamisel wõetakse linnapea K.Luiki ettepanek wastu ühelhää-
lel, kuna lwol. J.Sütti ettepanek lükatakse tagasi 25 häälega 9 wastu ja 1
erapooletuks jäämisel.
Seega on päewakord wastuwõetud muudatusega, et p.7 kantakse üle p.5 alla
ja pp.5 ja 6 - wastawalt pp.6 ja 7 alla.
Segakomisjoni liikmete walimine linna ja maakonna poolt ühiselt üle-
walpeetawate keskkoolide asjas.
Aruandja: Linnanõunik K.Pahk.
Tartu Linna- ja Maawalitsuste wahel 11.jaanuaril 1921 a. ühiselt linna
ja maakonna poolt ülewalpeetawate keskkoolide asjas sõlmitud lepingus on ette-
nähtud, et kui ühiselt ülewalpeetawate keskkoolide asjas Linna- ja Maawoliko-
gude otsustes on lahkuminekuid, siis walitakse Linna- ja Maawolikogude poolt
segakomisjon, kus pooled on esitatud wõrdselt kolme liikmega ja kuhu komisjoni
poolt absolutse häälteenamusega juurde kutsutakse erapooletu isik komisjoni
esimehena. Komisjoni otsused, mis tehtud 4/7 häälteenamusega, on lõplikud.
Et nimetatud keskkoolide ülewalpidamise asjas on tulnud lahkuminekuid,
paneb Linnawalitsus Wolikogule ette otsustada kutsuda kokku tähendatud lepin-
gus ettenähtud segakomisjon linnna ja maakonna poolt ühiselt ülewalpeetawate
keskkoolidega seotud küsimuste lahendamiseks ja otsustamiseks lepingus ette-
nähtud alumisel ning walida sellesse komisjoni kolm liiget.
Linnanõunik K.Pahk teatab, et Linnawalitsus paneb ette walid segakomis-
joni liikmeteks linnapea K.Luik, linnanõunik W.Tanman ja linna koolinõunik
Juhan Lang.
Lwol. M.Kurs-Olesk küsib kas pole otstarbekohane walida segakomisjoni
liikmeteks ka linnawolinikke.
Linnapea K.Luik teatab, et siin on wäljamindud sellest seisukohast, et
soowitaw on walida neid, kes asjaga on kõige rohkem tuttawad.
Kinnisel hääletamisel antakse hääli:
Linnapea K.Luiki poolt - 39, wastu 3,
on wõimalusi selleks, et uues linnaosas saaksid ehitada elumaju ka wäikse kapi-
taliga inimesed. Kuuldawasti pääseda sinna ainult jõukad inimesed, sest krun-
tide eest nõutawat kallist hinda. Kas ei saaks mõjuda, et ka wäiksema kapitali-
ga inimestel oleks wõimalik saada ehituskrunte.
Linnapea K. Luik teatab, et eramaa kruntide hinna määramine oleneb täiesti
maaomanikust ja linn siin mõju awaldada ei saa. Ainuke asi, mis teha sai, on
see, et wolikogu poolt täna wastuwõetud sundmäärusega on uute uulitsate tege-
mine tehtud maaomanikkude kohuseks. Uue linnaosa krunte saawad osta ainult
need, kellel suured rahasummad käes on. Sellele lisab linnapea juure, et lin-
nal on oma maid, mida on wõimalik wälja anda odawa hinnaga, sest linnal pole
wajadust maa hinda kõrgeks ajada; seega on wäikse kapitaliga inimestel wõima-
lus saada ehituskrunte.
Linnawolikogu, asja ära kuulates, otsustab lahhtisel hääletamisel ühelhää-
lel:
1. Kinnitada Tähtwere mõisa maast eraldatud ja prl. Marie-Christine Wulfi
päralt olewale maa-alale kinnistu nr. 1828 üue linnaosa rajastamise ja ehis-
tamise plaan, mis walmistatud arhitekt Arno Matteuse poolt 13. dets 1928.
2. Kinnitada tähendatud uue linnaosa ehistamise põhilaused Linnawalitsuse
ja planeerimiskomisjoni poolt wastuwõetud kujul.
3. P. l. tähendatud uus linnaosa wõtta linna ehituspiirkonda alates plaani
kinnitamise ajast seaduslikus korras.
Linnawalitsuse ettepanek wäikekorteriliste elamute kawandite wõistluse
wäljakuulutamise ja wõistluse tingimiste kinnitamise kohta.
Aruandja: linnanõunik K. Pahk.
Et edendada otstarbe- ja ajakohaste wäikekorteriliste elamute ehitamist
ja wõimaldada niisuguste elamute ehistajateke praeguseaja nõuetele wastawate
elamute kawandite saamist nning ehituste wõimalikult oddawama hinnaga läbiwii-
mist, asus Linnawalitsus seisukohale, et niisuguste elamute kawandite saami-
seks tuleb korraldada ja wälja kuulutada wõistlus.
Sel põhjusel tehti linna arhitektile ülesandeks kokkuseada wõistluse
tingimused.
Wõistluse tingimused on linnaarhitekti A. Matteuse poolt kokkuseatud ning
linna eriteadlaste ja Linnawalitsuse poolt heaks kiidetud.
Wõistluse tingimused on kooskõlastatud Arhitektide Ühingu poolt wälja-
4. Märt Weide, el.Maarja uul.1, Mrk.400 suuruses. Koer on otsa saanud
märtsi kuul s.a.
5. Jekaterina Weski, el. Peterburi uul.133, Mrk. 400 suuruses. Koer (kut-
sikas ) on jäljetult kadunud weebruarikuul s.a.
6. Ants Laur, Karlowa uul. Nr. 3, Mrk. 400 suuruses. Koer on müüdud Rakweresse
19.III s.a.
7. Sophie Kragulski, Annemõisa 13, Mrk.400.-suuruses. Koer on lahatud
Ülikooli patal.anat. instiduudis 19.I.27.
8. Mihkel Wäli, el.Karlowa uul. Nr. 95, Mrk. 400 suuruses. Koer on wiidud
Tähtwere walda märtsi kuul s.a.
III. Hobuse ja sõiduriistade maksust:
1. Martin Kangro, el. Jänese uul. Nr. 22, hobuse maksust 500 mk., wankri mak-
sust 400 mk. ja ree maksust 400 mk., kokku 1300 mk.suuruses. Hobune ja
wanker on ära müüdud märtsi kuul s.a. M.Kangro teeb juhulist tööd. Ma-
jandusline seisukord wäga wilets.
2. Woldemar Heidemann, el.Kuu uul.Nr.5, hobuse maksust 500 mk., wankrimak-
sust 400 mk. ja reemaksust 400 mk., kokku 1300 mk. suuruses. Majandusli-
ne seisukord halb ja omast tööjõust kaotanud 50%.
IV. Kinniswara maksust.
1. Widrik Eichwald, el.Aleksandri uul.Nr.66, tule läbi 4 sept.1926 a. Alek-
sandri uul.Nr.68 häwinenud maja pealt alates 1.jaanuarist s.a. mrk.3950
aastas.
2. Adalbert Pruuli, el.Raatuse uul.Nr.90, Raatuse uul.Nr.87 asuwa maja pealt
millest 1926 a. 9 kuu jooksul kapitaalremondi tõttu sissetulekut ei saa-
nud, mrk. 530 suuruses 1927 a. I poole eest.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette:
1. Jaan Perti palwe tagajärjeta jätta, sest ei ole põhjust wabastada
maksust piduõhtuid, mis korraldatakse üksikute isikute kasuks.
2. Kõik teised ülemaltähendatud palwed, kui põhjendatud, rahuldada.
Lwol. M. Kurs-Olesk soowitab kõiki pimedaid, kellel koerad on, wabasta-
da koeramaksust, sest koerad on neile juhiks. Näitleja Altleisi tuluõhtu
tuleks wabastada lõbustusmaksust. Tarwis on selgitada, kelle kanda jääb lõ-
bustusmaks ja see küsimus täna otsustamata jätta.
Linnapea K.Luik teatab, et maksudest wabastamise asjas on Linnawalitsus
Mart Mitti arvurikkaist teenetest Eesti Põllumeeste Seltsis olgu siin-
kohal märgitud ainult üldrahvuslikult tähtsaid algatusi ja üritusi. 1878.a.
(20.sept.) korraldas T.E.P.Selts Mart Mitti algatusel oma esimese põllumajan-
duse näituse. Olgugi, et esimesed näitused korraldati olude sunnil väljaspool
Tartu linna (Otepääl, Põltsamaal jne.) ei saa neist mööda minna kui Tartu näi-
tuse eelkäijaist ja virgutajaist. 1880.a. käis M.Mitt T.E.P.S-i poolt Aleksan-
der Il-le 25.a. valitsemise puhul tänu- ja õnnesoovi-kirja viimas. 1881.a. võt-
tis ta T.E.P.S-i saadikuna osa eesti seltside saatkonnast, kes pani hõbe pär-
ja Aleksander II hauale ja esitas koos teistega riigivalitsusele märgukirja.
milles avaldati üldtähtsusega kümme soovi eesti elu uuendamiseks. 1881.a. võt-
tis M.Mitt T.E.P.S-i saadikuna osa Läänemere kubermangude põllum. seltside
saadikute kongressist Riias, kus arutati ja selgitati Läänemeremaade väike-
põllupidajate hädasid. Edasi aitas M.Mitt kaasa 1882.a. alanud senaator Ma-
nasseini revideerimisele, esitades E.P.S-i poolt vastava märgukirja talurahva
olukorra parandamiseks.
Kõige selle tagajärjel ja C.R.Jakobsoni agara poolehoidjana sattus M.Mitt
kodumaa saksa võimumeeste viha alla, mistõttu isegi mõni aeg paos pidi olema.
Loobus 1883.a. hädise tervise tõttu täielikult ühisk. tegevusest.
Hinnates kõrgelt oma endise esimehe Mart Mitti teeneid T.E.P.S-is ja ko-
gu meie rahva iseteadlikule omategevusele õhutamisel ja kasvatamisel, esineb
Eesti Põllumeeste Selts Tartus Tartu Linnavalitsusele ettepanekuga: praegune
Näituse tänav ümber nimetada Tartu näituste algataja mälestuseks Mart Mitti
tänavaks.
Kuna Tartu Linnavalitsus juba ennem on hinnanud väärikalt Tartu näitusi,
nimetades näituse peasissekäigu ääres oleva tänava Näituse tänavaks, siis
palub Eesti Põllumeeste Selts Tartus, et linnast uuele näituseplatsile vii-
vad tänavadsaaks ümbernimetatud Näitus tänavaks."
Haridusnõukogu, küsimust läbi kaaludes 11.jaanuaril otsustas ette panna
ümber nimetada:
1) Julius Kuperjanovi uulitsaks praegune Näituse uulits, Vabadussõja
kangelase ja Tartu Vabastamise ühe juhi ltn.Julius Kuperjanovi nime jäädvus-
tamiseks.
2) Näituse uulitsaks uue näituseplatsi juure viivad Savi ja Uue-Savi
uulitsad ja see osa Veeriku uulitsast, mis asub ühelt poolt raudtee ja teiselt
witusele wötta "tänaw". Linnawalitsus ei ole seisukohal,et köik,mis ette-
pandud, ilmtingimata peab wastu wöetama. Osa muudatusi on ehk tarwilikud
ja öigustatud. Küsimus ei ole kiire iseloomuga ja seda wöib weel kaaluda
ning arutada. Linnawalitsusel ei ole midagi selle wastu,kui küsimuse otsus-
tamine kuni järgmise koosolekuni edasi lükatakse.
Lwol. W. Tubin - asja on küllalt kaalutud, sellepärast on edasilükkamise
wastu. Küsimust on arutatud mitmete aastate kestel ja on selge,et seda
ühel meelel läbiwiia ei saa.Teist komisjoni walida ei maksa,sest waewalt,
et see saab kompetentsem olema kui esimene. Sellepärast tuleb küsimus
nüüd ära otsustada.
Lwol. A.Reeben - erikomisjonist wötsid osa teatud asutuste poolt wa-
litud esitajad, kes küsimust arutasid paljudel kordadel. Arutusel olid pal-
jud ettepanekud ja nende kohta wöeti seisukohad. Komisjonis wöeti wastu
paljud parandused ühel meelel,kuid oli ka neid,mille wastu waieldi. Paljud
parandused on hädawajalikud ja need peaks wastu wötmist leidma.
Lwol. A.Kullam - mönede puuduste pärast ei maksa ettepanekut tagasi
lükata. Söna "tänaw" on eestipärane, puhas ja esteetiline; "uulits" selle
wastu on wene maiguline. Ettepanek Riia ja Fortuuna uul. suhtes tuleb muuta.
Lwol. B.Unt - selle küsimuse juures oleks palju waielda,kuid ei saa
kuidagi selle poolt olla, et Dr.K.A.Hermanni nimi antakse sarnasele uulit-
sale nagu seda on Fortuuna uul.
Lwol. K.Lepp - Sawi uul. wöiks anda möne kirjaniku nimi ja Riia maantee
wöiks algada raekoja eest - Suurelt turult, siis kaoksid niisugused nime-
tused, nagu Küüni ja Promenaadi ära. Teeb ettepaneku küsimus tagasi anda
Linnawalitsusele uueks läbikaalumiseks.
Linnapea K.Luik - wastuwäiteid Hetseli, Pepleri, Kroonuaia ja Fortuuna
uul. ümbernimetuste kohta on wahest ehk põhjendatud ja neid wöiks weel
kaaluda. Muude nimetuste kohta suuremaid waielusi ei ole olnud. Sellepä-
rast wöiks Linnawalitsuse ettepanek selles osas, mis waielusi ei tekita,
wastu wötta.
Läbirääkimised löppesid ja ettepanekud wöetakse hääletamisele lahti-
selt. Ettepanek - küsimuse otsustamine edasilükata ja Linnawalitsusele
tagasi anda uuesti läbikaalumiseks - saab poolt 25 ja wastu 9 häält.Tei-
sed ettepanekud langesid ära.
Sellega on Linnawolikogu otsustanud:
Uulitsate nimede muutmise küsimus tagasi anda Linnawalitsusele uuesti
läbikaalumiseks.
tehnika jne.).
Et kawatsetud koolil on kaks esimest õppeaastat täiesti ühesugused kesk-
kooliga, siis wõiks teda nimetada ka eelgümnaasiumiks.
b) Punktis a nimetatud eelduste teostumisel tuleks koolidewõrk nõnda ümber
korraldada, et keskkooli I astmele wastawaid harusid oleks rohkem kui II
astme omasid.
Tartu linna-ja maaomawalitsuste wahel keskkoolide ülewalpidamise kohta
sõlmitud lepingu lõpetamise ja ühiste keskkoolide linna ülewalpidamisele
wõtmise küsimus.
Aruandja: Linnanõunik W.Tamman.
Lepingu järele, mis sõlmitud Tartu linna- ja maaomawalitsuste wahel 11.
jaanuaril 1921 a., on wõetud linna ja maakonna ühisele ülewalpidamisele, le-
pingus ettenähtud tingimustel Tartu linnas asuwad neli keskkooli: tütarlaste
gümnaasium (Riia uul.nr.12) poeglaste reaalgümnaasium (Riia uul.121), ühis-
kommertsgümnaasium (Fortuuna uul.nr.6/12) ja ühistehnikagümnaasium (Tolstoi
uul.4).
Linna haridusnõukogu ja keskkoolide juhatajad on otsustanud pöörataLinna-
walitsuse poole soowiawaldusega, et linn wõtaks linna ja maakonna poolt ühi-
selt ülewalpeetawad keskkoolid ainult linna ülewal pidada. Selleks toowad nad
ette järgmised põhjused.
1. Kommertsgümnaasium ja tehnikagümnaasium kannatawad äärmise ruumide kit-
sikuse all. Linna kooliwalitsus kawatseb Linnawalitsuse nõusolekul kommerts-
gümnaasiumi wiia Karlowa mõisa, kus selleks ette tuleb wõtta ruumide ümber-
korraldamine ja juureehitamine, mis maksma läheb umbes 6-7 milj.senti. Tehni-
kagümnaasiumi ruume kawatseb kooliwalitsus suurendada juurdeehitamise ja lisa-
ruumide juureostu teel, mis umbes sama palju maksma läheb. Maawalitsuse poolt
aga ei ole loota arwatawasti mingisugust toetust nim.koolidele uute ruumide
muretsemiseks ehk küll lepingu järele linn ja maakond neid koole ühiselt ülewal
peawad.
Kui aga linn kommertsgümnaasiumile annab Karlowa mõisa hooned, mis on
linna omadus, wõtab ta uue suure kohustuse selle kooli heaks oma peale, il-
te asjas. Temale öeldi, et sotsialistidel on õigus saada 2 kohta ja nad ei
ole nõus ühe kohaga.
Lwol. W.Tubin paneb ette lõpetada kõnelejate nimekiri läbirääkimisteks
On juba küllalt räägitud ja on tunne, et ei taheta teine teisest aru saada.
Kõnelejate nimekiri otsustatakse lõpetada ühel häälel.
Lwol. J.Treumann tõrjub tagasi lwol. L.Oleski ütelused J.Märtsoni koh-
ta: Need ütelused on kohwitantade klatschi jutud. J.Märtson on 15 aastat
Walga linnapea olnud ja on esimene eestlane, kes sai walitud linnapea koha-
le sellest hoolimata, et wenelased ja sakslased olid selle wastu. Peale sel-
le on ta Riigikogu liige olnud. Tõrjub tagasi igasugused jutud tema kohta.
Lwol. A.Audowa teeb õienduse majaomanikkude rühma esitaja seletuse koh
ta, mille järele sotsialistid nõudnud kindlasti Haridusosakonna juhataja
kohta, et sotsialistid nõudnud omale wäärilist kohta.
Lwol. Hein teatab, et siin rõhutati seda, et tuleb ühiselt töötada,
kuid mõnda rühma pole sugugi arwesse wõetud. Tööliste partei on iseseisew
partei ja teda pole kutsutud osawõtma linnawalitsusest.
Läbirääkimiste lõppemise järele kutsutakse häälte lugejateks lwol.
Ratnik, Müürsepp, Karheiding, Ruuben, Kuum, Oraw, Keiss, Rekand, Koppel,
Emblik, Imelik ja Aawik.
Pärast seda pannakse ettepandud kandidaadid hääletamisele kinniselt,
mille juures said hääli:
Linnapea kandidaat Karl Luik - 38 poolt ja 19 wastu,
Linnapea abi kandidaat Julius Lill - 30 " 27 "
Linnanõuniku kandidaat August Mõru - 33 " 24 "
" " Woldemar Tamman - 30 " 27 "
" " Karl Pahk - 31 " 26 "
" " Johannes Märtson - 28 " 28 "
Wolikogu esimees Põld teatab peale walimiste tagajärgede awaldamist,
et kõik kandidaadid, peale Johannes Märtsoni on läbi läinud, kuid Märtsoni
walimine, kes saanud ühepalju häält poolt ja wastu, on lahtiseks jäänud.
Seega on linnawolikogu
a) walinud:
Linnapeaks Karl Luik'i,
Linnapea abiks Julius Lill'i,
kasutatakse ära kaubanduslise ja tööstuslise hariduse edendamise huwides.
Lwol. L.Olesk - Gildede liikmeteks ka käsitöölised ja sellepä-
rast on käsitööliste organisatsioonidel õigus osa saada Gildede warandus-
test, nagu seda ette pandis lwol. Pikkand. Tartus kawatsetakse ehitada
rahwamaja, kus aset leiaksid peale muu ka käsitööliste organisatsioonid.
Gildede warandustest wõiks osa minna rahwamaja ehitamise heaks.
Läbirääkimiste lõppemisel asutakse ettepanekute hääletamisele lahti-
selt.
Lwol.L.Oleski ettepanek, kui Linnawalitsuse ettepaneku parandus, wõe-
takse hääletamisele esimesena ja saab poolt 22 ja wastu 14 häält, kuna
erapooletuks jäid 2.
Linnawalitsuse ettepanek sel kujul, nagu see parandatud wolikogu
poolt wastuwõetud L. Oleski ettepanekuga saab poolt 34 häält, kuna erapoole-
tuks jäid 4. Hääletamise tagajärjel on Linnawalitsuse ettepanek lwol. Oles
poolt parandatud kujul wastuwõetud; teised ettepanekud langewad ära.
Seega on Linnawolikogu otsustanud:
Kõik Gildede warandused Tartus lähewad Tartu linna omanduseks tingi-
misel, et neid kasutatakse kaubanduse ja tööstuse huwides. Kui Tartus te-
gutseb Kaubanduse-Tööstusekoja Tartu osakond, -annab linn need warandused se
le osakonna kasutada tarwiduse järele.
Palwed linna maksudest wabastamise asjas.
Linnamaksust paluwad wabastada:
I. Lõbustusmaksust: Jaan Pert 29.aprillil s.a. Saksa teatris korral-
datud näitleja Anna Altleisi tuluõhtut, sest see andis 8815 margalise puu-
dujäägi. Lõbustusmaksu on maksta 1993 marka.
II. Koeramaksust 1927 a. eest:
1. Jakob Norrak, el.Kiwi uul.18, mrk.400 suuruses. Paluja on sõjainwaliid.
täiesti pime ja elatab end pensionist.
2. Marie Naha, el. Tolstoi uul. 1, Mrk. 400 suuruses, Koer on haiguse tõttu
ära häwitatud tapamajas 22 aprillil s.a.
3. Christophor Schmidt, el. Aleksandri uul. 40, Mrk. 400 suuruses. Koer on
otsa saanud märtsi kuul s.a.
panna : 1. asutada Linnawalitsuse sekretäri koht ja 2) Linnawalitsuse sekre-
täri peale panna wolikogu sekretäri kohused kolmeks aastaks.
See otsus on põhjendatud sellega, et sekretäri koht ei tohiks olla po-
liitiliseks kohaks ja teda ei peaks wahetatama iga 3 aasta tagant.
Eeltoodud Linnawalitsuse ettepanek wõetakse wastu lahtisel hääletami-
sel 48 häälega 3 erapooletuks jäämisel.
Lwol. J.Meyer teatab: linnawalitsuse kujundamisel ei ole arwestatud
Saksa rühmaga, sellepärast saab saksa rühm hääletama selle järele, kuidas
linna kasude seisukohalt soowitaw on.
Pärast seda asutakse kandidaatide ülesseadmisele.
Lwol. W.Tubin paneb rahwaerakonna nimel ette linnapea kandidaadiks
praeguse linnapea Karl Luik'i ja linnanõuniku kohale - praeguse linnanõu-
niku August Mõru.
Lwol. O. Allik paneb majaomanikkude rühma nimel ette linnapea abi kan-
didaadiks Julius Lill'i ja linnanõunikuks Woldemar Tamman'i.
Lwol. J.Treumann paneb Kristliku rahwaerakonna nimel ette linnanõu-
niku kandidaadiks Johannes Märtson'i.
Lwol. A. Braats paneb üürnikkude rühma nimel ette linnanõuniku kandi-
daadiks Karl Pahk´i.
Lwol. P. Treiberg teatab, et sotsialistlikul rühmal linnawalitsuse tööst
osa wõtta ei lasta, siis nemad kandidaate ette ei pane. Peale selle annab
tema selle kohta, mispärast sotsialistlik rühm koalitsioonist eemale pidi
jääma, täiendawa seletuse, mis kokkuwõttes järgmine:
Asjata püütakse sotsialiste süüdistada selles, et laiemast koalitsioo+
nist asja ei saanud. Parempoolsed ja keskerakonnad pidasid läbirääkimisi
saladuses. Ennem lõid koalitsiooni kolme rühma: sotsialistid, keskerakonnad
ja parempoolsed, kuna äärmisi arwesse ei wõetud. Nüüd on koalitsioonis
kaks woolu: keskerakonnad ja parempoolsed. Need kaks tegid eelkokkuleppe
ja määrasid kohad ära, ning siis pakuti ülejäänud kohte sotsialistidele.
Esiti pakuti 1 linnanõuniku kohta. Pahemas tiiwas on 1/3 wolin., seega ei
olnud proportsionaalsust. Pakuti ka Tööbörse juhataja kohta, kuid seda,
kui maakonnaga ühiselt ülewalpeetawat kohta pole koalitsiooni loomisel
kunagi arwesse wõetud. Sotsialistidel, kui kõige suuremal rühmal oleks
õigus olnud saada linnapea kohta, kuid taktilistel põhjustel jäeti see
Ruumid wastawad mõuetele wäljaarwatud mõned wäiksemad puudused, mis tu-
leb kõrwaldada enne restorani awamist.
Palwe rahuldamiseks takistusi ei ole.
Nõus olla loa andmisega Karl Jakobsonile kõikide alkoholsete jookide müü-
giõigusega restorani ülewiimiseks jaawamiseks Aleksandri uul.nr.24.
Linnawolikogu otsustab lahtisel hääletamisel ühelhäälel:
giõigusega restorani ülewiimiseks ja awamiseks Aleksandri uul.nr.24.
Alwine Jüri tr. Heeringa soowiawaldus Aleksandri uul.nr.47 asuwa
restorani pidamise loa tema nimele ümberkirjutamise kohta.
Aleksandri uul.nr.47 asuwa alkoholiliste jookide müügiõigusega restorani
pidamise luba on wäljaantud Joosep ja Johannes Heeringute nimele. Joosep Hee-
ringu surma puhul palub tema lesk Alwine Heering ümber kirjutada restorani pi-
damise luba tema, Alwine Heeringu ja senise kaaspidaja Johannes Heeringu ni-
mele. Selle palwe rahuldamiseks takistusi ei ole.
Linnawalitsus paneb ette wolikogule nõus olla tähendatud restorani pidami-
se loa ümberkirjutamisega Alwine ja Johannes Heeringute nimele.
Linnawolikogu, asja ära kuulates, otsustab lahtisel hääletamisel ühelhää-
Nõus olla Aleksandri uul.nr.47 asuwa alkoholsete jookide müügiõigusega
restorani pidamise loa ümberkirjutamisega Alwine ja Joosep Heeringute nimele.
Wene Üliõpilaste seltsi palwe lõbustusemaksust wabastamise kohta.
Tartu Ülikooli juures olewa Wene üliõpilaste seltsi juhatus palus wabas-
tada lõbustusemaksust 17.weebr.s.a. "Bürgermusses" korraldatud heategew kontsert
õhtu tantsuga, mille sissetulek oli määratud toetuse andmiseks puudustkannata-
watele seltsi liikmetele.
Linnawalitsus jättis palwe rahuldamata.
Seltsi juhatus on esinenud nüüd sama palwega wolikogule.
Seda palka maksta edasi alates nende ametist wabanemise päewast -
12.weebruarist s.a.
Korral, kui keegi neist selle aja jooksul linna teenistusse astub,
siis makstakse temale wälja ainult endise ja uue palga wahe.
Tarwistulew summa wõtta 1927 a. eelarwes ettenähtud tagawara summast
( eelarwe peat.17 § IX).
Ettekandele järgnesid läbirääkimised.
Lwol. U. Hein awaldab arwamist, et 3 kuu palka on palju ja 3 kuu pal-
ga maksmine pole millegagi põhjendatud. Küllalt on maksta ühe kuu palk, sest
ühe kuu jooksul wõib leida mõnda kohta. Ka pole näidatud, kust see raha
wõetakse, wõib olla wähendatakse seega teenijate palkasid.
Linnapea K.Luik teatab, et nagu ettepanekus juba öeldud, wõetakse
tarwistulew summa linna tagawara summast. Teiste palkadest seda summat
wõtta pole Linnawalitsus kunagi kawatsenud.
Lwol. M.Kurs-Olesk teatab, et sotsialistlik rühm hääletab ettepaneku
poolt sest, see on õige ja demokraatlik, kui isikutele, kes kohata jäänud,
mõni aeg palka edasi maksetakse, kuna kohta pole kerge kohe leida. Ka edas-
pidi wõiwad Linnawalitsuse liikmeteks saada kehwad inimesed, kes, kui ame-
tist wabanemiselkohe palgata jääwad, raskesse seisukorda sattuwad.
Lwol. U.Hein teatab, et ka töölised on sagedasti kohata ja ei leia
kohta mõnikord terwe aasta jooksul, kuid peawad ära elama. Kui mõned koh-
ta ei leia, siis wõiwad astuda ühiskondlistele töödele.
Lwol. A.Reeben teatab, et kui palka edasi maksetakse ainult praegusel
korral, siis ei ole see õige. Kui maksta siis tuleb maksta ka edaspidi ame-
tist wabanemise puhul kõigile. Muidu on see praegusel korral nagu armuand,