Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
peawa kik krono masso masma, ja ka kiudun käima,
kerku, jama ja ka walla tallo maja, nida kui ka koli
maja ehhitamisse nöwwo andma ja ka mann wedda-
ma, nida kui kik muu Wanna Anzmöisa tallo perre-
mehhe egga üts omma taadri arwo perra peap teggema
orjama nink masma.
7, Wangi kiudu weddaminne, Annemõisast, Linnamäe
möisa ja Annemöisast Walka lina, jääp Annemöisa
rentnik Samul Zimmeri kätte, nida kui seni ajani om
olnu, nink saap koggokonna Ladikust üts sadda wiisküm-
mend rubla (150 Rbl.) palkas. Rentnik Samul Zimmer, an-
nap ommast käest wangi tarre kütmisses puu, ja õlle
nink kündle, ehk mes weel muido wangitele tarbis om.
8, Märt Kraaw, wenne koolmeistre palkas om lub-
batu tullewa ajastal 7 Wakka Rükki 7 wakka Keswi. Puus
mõtsa ja Mändike wenne koolmeistre sawa selle sama
palka, mes seni ajani om olnu 5 wakka Rükki
5 wakka Kaswi.
9, Posti tee ja ka kerku tee sawa sel kewwadel wast-
se taadri arwo perra egga Perremehhe päle ärra jaotedus
kewwade tee säädminne jääp weel wanna wiisi perras jä-
da, ent süggisel saap wastse taadri arwo perra tee sääd
minne ollema.
10, Jaama, kerku, kolimaja, wangi nink koggokona
maja puu weddamine ja vagguminne jääp nida kui
Protokolli nööri-ramatus 1868 sel 27mal Märtsil sub. No 30
om leppitu, 307 sülda puid, saap mõisa mötsast, ent pu-
de eest hinda ei wöi Wallitseja Härra ilma Perris-Prowwa
lubbata nimmitada, se jääp nida, kuis Perris-Prowwa
selle perrast saap otsust andma.
Sellest kraamist on Mango Lees Andrus Willa käest kätte
saanu: 1 must lühikene särk, mis tolle rõiwaga kokko
passib, woodri ja karmanni rõiwas, mes kiik kokko passewa.
Rätsepp Andrus Will sai ette kutsutud nink tema käest
küsitud, kost tema nee nimitud rõiwa saanu om, mis peale
tema wastuses andse, et tema Will esi mitte kottun olnu ei ole,
Kui tema naine Marie Will see särki rõiwa wasta wõtnu.
ütte noore meisterahwa käest, kelle nime tema mitte ei teadwat
See rõiwas om Willa poole toodu Juuni lõpetusen ehk Juuli
alustusen, Andrus Will on esi see rõiwa särkis ummelnu
Marie Will ütlep niisama wälja kui tema mees Andrus.
Tunnistaja: Miina Nadel - lutheri usku - tunnistab, et kui tema
selle särki perra läinu Andrus Willa poole, om Will temale
üttelnud, et see särk iks ütts Mehka toonu om.
Kõige selle järgi arwas see kog: (kohus) politsei hääs, see protokoll Keiserliku Wõrrut Kreisi
ülema abi härrale selle alndl. palwega sisse saata, see asi henda üle kullemise ja mõist-
mise ala wõtta tahta. Wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: R. Lüüs
Sel 30 Detsembril 1888
Karli Järlik kaebab Jakob Lappi peale weitsega päha
löömise pärast, sel 28 Detsembril s.a. Krawi kõrtsin, õdagu kell
9se aigo. Selle peale om Anz Wärnik ja Rein Lüüs Jakob Lappi
kinni wõtnu, kui tema rõiwa trulli puuga kõrtsin ähwardanu om.
Jakob Lapp om sel haawal Kergula politsei kohut litsi kohtus
sõimanu ja niisama ka Michel Junn
See man omma tunnistaja olnu: 1. Johann Lüüs, 2. Johan Wender,
3. Märt Lüüs, 4. Daw. Kender, 5. Rein Wärnik, 6. Märt Pukk ja 7. Peter
Uddras.
Jakob Lapp sai ette kutsutud ja wastut kohtu küsimise peale, et
tema löömisest ja sõimamisest keige wähemat ei tija, sellepärast,
et tema purjon om olnu, ennegi see om temal meelen, et tema
trulli puu henda õlla pääle wõtnu henda kaitamise tarwis.
Tunnistaja: Kohtumees Anz Wärnik tunnist, et tema man
olnu, kui Jakob Lapp Karli Järlikut pesnu om, kas weitsega
ehk ilma, seda tema ei tija ja om Jakob Lapp trulli puuga
ka ähwardanu üttelden: "Kes mano tulep, seda mina uinotan!"
Kohtu sõimamisest tema midagi ei tija.
Tunnistaja: Wöörmündri Rein Lüüs tunnist, et tema nännu, kui
Jakob Lapp trulli puuga ümbre käinu, ja üttelnu: "Kes mano
tulep, seda mina uinotan!"
Otsus: Wang Jakob Lapp Wõrru Kreisi ülema härra
abile II jaoskonnas ülekullemises ja mõistmise ala saata
No 18 lisa.
koolmeister Karl Retsnik kaebab sisse, et tema ööse
sel 2/3 Detsembril s.a., manu saanu, kui üts inimene, arwamise
perra Jakob Lapp, tema talli lukku ära lahku tahtnu. Kui
see waras koolmeistid tähele pandnu, om tema pakku lännu ja
ütte kasuka, kos taskus üts piip, 1 wiil, tubaku kott ja
kinda olnud, maha jätnu.
Koolmeister Retsnik ütlep, et temale Rein Ots selletanu: "See
piip om Juk Hansi oma
Juure lisatud peal nimitud asjad.
Revideritud s. 8l Webruaril 1889.
ja Samuel Zimmeri käest kiuda käiminno Walka
widdada nöuwetakse, saab Samul Zimmer egga
hobbose pält Wissi kõrtsist seni kui Walk, - üts
Rubla masstus. Kui Wörru maakohto kässu
pääle se wangi kiudu käiminni eddispäidi Anne-
möisast seni kui Walka peasi kinnitetus saama,
om siin üllewan tettu kaup katski lännu ja
wöib möllembil polt ümbremudetus saada.-
Walla wannemb: Märt Tedder XXX Wöörmonder Rein Lüüs XXX
Karl Post +++ David Kaar XXX Jaan Simm XXX
N 38
Sel sammal päiwal!
ehhita
nöu peetu ja tarre nink pöhtja üllesraggu-
misse nink roowimisse eest palkas lubbatu
10 wakka rükki
keswi
mes henna est Rein Libeon se majateggemisse
henda pääle wöttab
Walla Wanemb Märt Teddert XXX Woomonder Rein
Lüüs XXX Jaan Simm XXX Karl Post XXX
Wanna Anzmõisa sel 28mal Mail 1868.
Iwaski Karl Hiir om henda eddimätse naise
warrandusse est, kui lehm, lammas ja sõlg selle
naise laste hääs katskümend wiis (25) rubla
walla ladikude massno.
Walla Wannemb Märt Tedder XXX Wöörmonder Rein
Lüüs XXX Jaan Simm +++ Karl Post +++
Wanna Antsmoisan sell 14. Jaanuar 1869.
Kui Anu Tiks selle Soldatille Peter Warblanne
Naises läts sis sei selges sedda et temma Latsile
Marri ja Annel eddimetse Abbiellos middagi
Warrandus perra es ja.
Paakohtomees Märt Lüüs "Wallawannemb Märt Tadder
Karl Post Woormündre
Davit Kaar do
Wanna Antsmoisan sell 14m Januar 1869.
Püwwe Karl Kollini warrantus kes sel Octbr
1867 ärra koli, sai sel
186 siin al-
nimmidetu Walla Wallitsussest ülles wöetus nink ärrä
kalutus:
1 Hobbene (ruun.) 10 Rb. - Kop.
Transport 89 Rb. 50 kop.
1 - do (märra) 6 do.
6 Zikka 22-"-
1 Lehm (must.) 10 -" -
2 puu wankret 3 - " -
1 do (werrew kirja) 12 - "-
3 pari künniraudu 1 -50-
1 do (must) 8 - "-
3 wikkatit - " - 75
1 do (walget kirja) 11 - "-
3 kirwest - "- 75-
1 Pullikenne (walget kirja) 5 "- "
2 rawwutedu regge 1 -" -
1 - do (must) 5 - "-
1 Saan
1 Höhw (musta kirja) 6 - " -
1 kattal 6 pangi suur 3 - "-
2 noort Lammast 2 - "-
1 weikenne kattal - "- 50 -
5 wanna - do - 12 - 50 -
1 wanna telle (kanga) 1 - "-
1 kits 2 -" -
1. do tõrdu -"- 50 -
Latus 89 rbl. 50 kop.
1 do. kirst - "- 50 -
Summa 125 Rbl. " -
Selle hä perrandaja omma:
1 kaddunu Karli Poig Johhan eddimetsi naese Lats-
2 - do - do - do Ado
täise naese lats
3 - do - do - Tüttär Lisa eddimetse naese lats
4 - do do do - Maria täese naese lats
Eeskostja ehk Wöörmündre Jakkop Kollin
Ülleswõmisse man olliwa:
Wöörmündre Tawit Kaar XXX
- do - Jaan Simm XXX
Wannan Anzmõisan sel 15mal Januaril 1869.
Koemötza Andrus Kohki warrandus sai sel Septembr
1867 siin al nimmidetu Walla Wallitsussega ülles wöe-
tus nink ärrä kalletus:
1 Hobbene (ruun) 15 Rbl. - Kop.
Transport 57 Rbl "-
1 do- kõrb (ruun) 10 - "-
1 Lehm (werrew) 10 "
1 do (must walge pä) 10 - "
1 Wars kõrb (märra) 12 -
1 do (werrew walge päga), 8 - " -
Latus 51 Rbl. "
Latus 85 Rbl. - Kop.
N 33.
2. Reile Koolimaija parrandamisse eest sai Mart
Joakitile üts wak Keswi palkas lubatu
3, Noumeestest sai lubbatus, et Wallawanamb
nink wöörmöndre ilma nõumehlita, Magga
si priimasso wiljast, selle walla waesille nende
ello üllespiddamiseks ni paljo wilja anda wöiwa
kui nemmad hääs arwawat.
4. Niklas Pödder saab Tiksi koolimaija korra
teggemisse nink koolitarre lupjamisse eest
üts (:1:) wak rükki. -
5, Sai Nõumeestest Moisa wallitsusse käest kooli
majade tarwis puid palleldus, 90 sülda
nink kinnnett: Lüüsi kooli mannu 10 süld.
Kauksi - 10
Kiltre - 10
Hannusse - - 10
Hundi - 10
Tiksi - " 10 "
Reile
Puusmõtza - - 10
Mendiko
kokko 90 sülda
Tolle eest raob ja weab egga walla perremees möisa
kats sülda puid nink teeb walla päiwi iks
wanna moodu üts aasta eedesi. - Niisama
raob ja weab egga perremees üts pool sülda pikki
ehhitamisse lubja pallutamisse tarwis
6, Tiislär Petersonile om lubbatu walla kooli-
majade akna parrandamasse eest ülle kolme
aasta kolm wakka keswi lubbatu.
7, Ado Pilmann om walla poisis lepnu nink
saab kolmkümmend (30) rubla palka. Teenistus
allustap see 28mal Märzil nink aasta sel Jürripäiwal
üts Rubla (käerahha) kätte saanu ? -
Walla Wannemb, Märt Tedder +++ Wöörmonder Rein Lüüs +++
Karl Post +++ David Kaar XXX Jaan Simm x 47
Wanna Anzmöisa sel 27 Marzil. 1868.
Diedrik Wallner panemp henda eddimetse naese
Ewa latse, Jaan Wallneri hääs, katskümend (20) R.
Walla laadiku. - Wöörmondres pantu, Werdi
Wallner.
Walla Wannemb Märt Tedder +++ Wöörmondre
Rein Lüüs xxx Jaan Simm XXX.
Wanna Ansmoisa sel 26. Aprilil 1868
Walla wallitsus oll koon ja all nimmetetu nöu-
mehhed. Johann Leel
Isak Wallner.
Jürri Zibbuga sai leppitus et temma se walla maja
ning Maggasi aida töö tarwis, nipalja wett weap.
kui sinna kullup nink mastakse temale palkas
selle est katskümendwiis (25) rubla.
Jürri Zibbu XXX
Walla Wannemb: Märt Tedder XXX, Wöörmandre
Kare Post XXX David Kaar XXX
Wanna Anzmõisa see 27mal Marzie 1868
Walla wallitsus ja all nimmetetud nöumehhed ollid koon
Rem Libeon
isak Wallner
Se leppitus, mes moisa wallitsusse nink walla
wahhel tettu, nink sel Protokolli N 33, Punkt 5 all
üllespantu, om nimmelt sel allan nimetetu wisil kin-
nitetud:
Mõisa wallitsus annap wallale, mõisade weetuisist
Walka weemisse eest on 10 kopkat Röa wakka nink
8 kopkat Keswa wakka eest weddamisserahha lubbatu
Se nöumeestest kinnipantu hind wilja ärra müü-
mise perrast jääb 3 näddalat tambatsest päiwast weel
kinnitamata. Nöumeestel nink muu koggokonna
liikmetele om lubba antu, selle 3 näddala sissen sedda
wilja ka rohkemba hinna eest muijale ärrä müwwa.
Kolme näddala perrast om wallawalitsussel lubba
wilja kaupa kinnitada, kun eale kohkemb hin-
da saab massetus
Ne allannimmitedu nöumehhe omma kik selle
nouwötmisega rahhule, nida kui nemma om-
ma "ja" ütlemistega tunnistawa:
Nöumees Anz Möldre kostis "ja" Nöumees Jakob Hansi kosti "ja
" Mango Salop " "ja" " Juk Hansi " "ja"
" Hindrik Wannar " "ja" " Samuel Pormeistre " "ja
" Linnert Lippart " "ja" " Werdi Leinus " "ja
" Andrus Mõttus " "ja" " Jaan Anzow " "ja"
" Tohwre Päiw " "ja" " Karl Pantalon
Wöörmunder Peter Hinn XXX
do  Johann Koemötz XXX
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 14. Januaril 1874.
olliwa koon: Päkohtomees Märt Lüüs, Kohtomees Jaan
Reiljan, Sahuri Pik, Ado Puusep ja Karl Wallner.-
Sel täämbatsel päiwal olliwa täwwelikkult kik kog-
gokonna perremehhe nink tallo sullaste, weermeeste ja
ka möisa sullaste helliandja (kümniku) koon, ütte
Päkohtomeest, nelli küllakohtumeest ja kolm abbikohto
meest wastsest walliman, nink om wallitus sanu
rohkemba helliandmiste perra nida kui siin allan om
ülleskirjutedu
Walliminne:
Perremeeste nink
Küllakohtomehhes om-
Kigist wallitu
kümnike nimme
ma helli sanu
nõumehhes
Särre külla.
Ado Kender
Peter Pärsimäggi
Michel Markwart
Jaan Zeijer
Jaan Willip
Isak Mürk
Isak Landson
Mango Daniel
do Karl Wärnik do
Ott Mürk
Karl Zimmer Michel Markwart do
Ado Ioakit
Jakob Mürk
Isak Müirk
Jakob Wassil
do Ado Kallion Linnert Lippart
Rein Pik do
Karl Wärton do Michel Markwart do
Märt Piir do do do
Jaan Kult do Karl Wärnik do
Johann Kallion do Michel Markwart do
Ado Zimmer do
Isak Mürk do
Karl Allas Peter Pärsimäggi
Isak Zimmer Märt Lüüs
Isak Zimmer do
Jakob Junn
Ado Sarw
Peter Keel do
pantus, kui paljo ja kui kaugele rentnik tohhip pöllus
prukida. Wallawallitsus arwap, et se mõtsmaa ei olle
suremb kui ehk 6 kuni 10 wakka alla saap ollema.
7, Nõumeeste koggo om hääs arwanu et ne kätte
Zimmitre (Rautseppa) tallo 12 (kirjuta kattetöistkümne) aasta
päle renti-kontraht saap kinnitedus, nink ne rentniku
Karl Zimmer ja Jaak Simm massawa üttekokko nelli-
sadda ja kuus Rubla neide Zimmitre tallode eest, egga
üts omma Taaldri arwo perra, nida, kui üttel suremb
Taaldri arw, massap surembat renti, ja töisel wähhemb
Taaldri arw, massap wähhemb renti.
Zimmitre tallo rentnikude karjaka saap eddespäide
ka koggokonna kirjutaja karri (lehma ja lamba) ilm keelo-
mata neide karjamaal utten käüma, ilm et rentniku
selle eest tassumist sawa.
Neide kolme punkti ülle 5.6.7 omma siin allan nim-
mitedu nõumehhe üttel meelel helli andnu.
Nõumehhe:
Jaan Wärton "ja" XXX Karl Pantalon "ja" XXX
Karl Ots "ja" XXX Anz Mändik "ja" +++
Linnert Lippart "ja" XXX Karl Koemõtz "ja" XXX
Peter Pärsimäggi "ja" XXX Rein Ioap "ja" XXX
Hindik Wannar "ja" XXX Mango Salup "ja" XXX
Tannil Puusep "ja" XXX Andrus Koemõtz "ja" XXX
Wanna Anzmoisa koggokonna majan sel 11. Januaril 1872
Sel täämbatsel päiwal om wallawannembast kik kog-
gokonna selts ehk helliandja kokko kutsutu nõumehhi
wallima, mes tallo maakoggokonna sädussen §§ 6 ja 9
om ette kirjutedu.
Neide nõumeeste assemele om wallida, kumma
jo 3 aastat järgimöda ammetit omma piddanu:
Tannil Puusepa assemele wallida perremeeste seltsist
Karl Pantaloni - do do do do
Jaan Malleuse - do do sullaste seltsist
Karl Treimanni do do do do
Karl Koemõtza do do do do
Walliminne.
Perremeeste seltsist:
Perremehhe seltsist
Kobbela külla.
nõumehhes om helli sanu:
om sanu:
Juk Antsi 6 helli
Juk Antsi
Karl Reiljan 1 - "
Tannil Pusep 1 -
Jaak Reiljan
Jõeperra külla.
Mik Kaska
Samul Puk
Karl Pantalon 14 helli
Karl Rautsep 1 "
Karl Rautsep
Tawit Kaar
Tawit Pantalon
Jaan Koemõtz
Maddis Lillmann
Ernitz Laas
Wannan Anzmoisan sel 22 Julil 1867.
Kaddunu Patriku Samuel Reilike lessa tahtmisse päle, et temma
omma poija mant errale taht minna, sai se hä mes Samul per-
ra jätno nink 1852 sel 12 Augustil No 103 om ülles wõeto sel 29m
Marzil 1867 jaggamisse perrast koggokonna wallitsusselt ülles
woetus nink ärra kalutus
1. werrew ruun hobbene 15 R.
1. puu wankri Transport 189 R.
1. must ruun - " - 38."
1. puu wankri " - 50 kop.
1. linnask " - 20. "
3 rekke 2R. 50. "
1. must lehm - 10.-
1. saan - 2 " 50.-
1. werrew " - 12.
3 pari adra raudo - 1.00
1. must " 10."
4 wikkatit 1 " "
1. walge ohwakenne - 10.
1. wastse telle - 4. " "
1. werrew öhwakenne - 5.
1. werrew öhwakenne - 4 " -
6 tördut - 4 " ".-
1 must pullikenne - 10
2 patta - 5 " -
1 kap - " 50 "
1 paat ohwakenne - 4
Summa 210 R 50
7. Zikka - 22.
Wilja ej olle rohkemp kui wai-
1. raud wankri - 10 "
walt kewwade külwa saab.
1. wanna raud wankri - 3. "
1. wanna linna massin - 2. "
2 Sikka 3 "
3 kitse 5 "
2 mehhist - 6. "
Transport 189 Rbl.
Ne perrantaija omma:
1. kadunu Samuli lesk naene Ewa 53 aastat wanna
2 " " poig Johann - 37 - do - do
3 - " tüttar Katri - 23 " - do - do - om mehhel.
4 - " - " Leno - 20 " - do - do
5 " " - " Matle - 16." " do - do
Johann nink temma sõssare ja emma ommawa kokko lepnuwa
ütte jada ellama, selle wallitsusse leppitamisse päle.
Koggokonna wannemb Märt Tedder +++ wöörmunder
Tawit Kaar +++ Rein Lüüs +++ Karl Post +++ kirjutaja GPales
Toffri Johanni nink Märti hä, mes nemmä seni aijani ütten
wallitsi, nink ka neide Tohwri tallu sai näil sel 21st Aprilil 1867.
poles wöetus, koggokonna wallitsusse leppitamisse perra.
1 hobbene om arwato 30 R om Märtile sanu, nink massap Johanile
9 Rbl 50 kp. taggasi.
1. hobbene om arwato 11 R. nink Johannile sanu.
1. puu wankri lustinwisan 1 R 50 kp. eest Märtile sanu
Tohwi pool 1. - - Johanile, tullep Märtil Johanil
25 kopka taggasi massa.
1. raud wankri om 14 Rbl 75 kp. eest Johanile sanu nink massap
Märtile 7 Rbl 37 1/2 kop. taggasi.
1. reggi Johannile 65 kopk eest
1 R 55. " - on Johanil Märtile taggasi massa
1 Rbl 10 kop.
Leiwa terra om poles jaggadu
Keswa om poles jaggatu
Linnaseemne om poles jaggatu
Erne om poles jaggatu
Sool om poles jaggatu
Oad om poles jaggatu
Rassew om ärrä jaggatu
Zirpi nink wikkati on ärra jaggata, ja om Märtil Johanile
wikkatite mant 20 kop. taggasi massa.
1 kap Märtile
2 kirsto Johanile
6 wilja kotti töisele töise 3 tükki
Sikka omma ärra jaggatu
1 kits om Märtile sanu, nink massap Johanile 1 R. 75 kp.
3 zikka om Johanile sanu 2 zikka Märtile
2 patta, üts Johanile toine Märtile
1 kanga telle Johanile nink massap Märtile 1Ru 12 1/2 kop. taggasi
Ellaiat on poles sanu Johanile 4 tükki Märtile 3 tükki.
1 kämbre om Märtile 95 kp. eest jänu, nink massap Johanile 47 1/2 kp.
Muido weikesse asja nink mes säl maijan om, lubbawa köik poles wötta.
ja om selle jaggamissega rahhul. Märtil on Johannile massa
mes ta rohkemb om sanu 2 Rbl 12 1/2 kop. Koggokonna wanemb
Mart Tedder +++ Wöömünder Karl Post xxx Reio Lüüs +++
Dawit Kaar +++ G. Pales kirjutaija
les kirjutedu:
2 lehma -. - - 25 Rubla - Kop. wäärt
2 lammast. - 5 " - "
1 hõbbe. sölg - - 10 " - " "
2 naisterahwa särki - 5 " - " "
1 kassuk - 5 " - " "
4 willast ündrikut - - 8 " - " "
4 linnast do - 4 " - " "
4 willast undrikut -.- 8 " - " "
5 meeste hammet - 2" 50 " "
5 naiste - do. - 1"25 "
1 kirst hä lukkuga - 2 - " -
Perrandaja:
Üttekokko 67 Rubla 75 kop
Tüttar Marri - - 16 aastat wanna
.- Lisa - - 8 - " - "
Poig Ernitz - 13 " - "
" Johann - 3 " -
Wallawannemb Johann ZimmeR XXX
Wöörmünder Anz Moldre XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 13. Oktobril 1872
der Anz Möldre, Peter Hinn, Tawit Kaar ja Isak Wallner,
Kohtomees Karl Wallner nink kõik alnimmitedu nöumehhe.
Wallawannembast olliwa kik nöumehhe kokko kut-
sutu nöuwo-piddama pärahha-masmisse perrast, kas lut-
teri- nink kreeka-ussulisse ütte. suurt koggokonna massu
peawa masma, ehk sawa töine töisest ärrä lahhute-
dus.
2 nöumeest, 1 kohtomees ja 2 wöörmundrit, kik kreeka
usku, ei tahha ennamb Luteriussu rahwaka ütte-
suurt koggokonna massu massa, nida kui Lutteri
kerku ja kolimaja ehhitamist, Lutteri kerku oppetajate,
köstride, kellameeste ja köstrekoli-koolmeistre palk.
Sedda on ka wallawallitsusest kui ka man ol-
lejist nöumeestest neidele perra antu, nink nüüd
sest täämbatsest päiwast ommawa kreka-ussulis-
se Lutteri kerku ja kolimajade ehhitamissest, Lut-
teri kerku oppetajade, köstride, kellameeste ja köstre
koli koolmeistre palka masmissest prii nink ärrä
lahhutedu.-
Linnert Lippart - "ei" Wallawannemb Johann Zimmer xxx
Johan Hammer
Mango Salop
Jakob Antsi
do - Dawit Kaar - "ei" XXX
Anz Mändik - "ei" do - Isak Wallner "ei" xxx
Kohtomees Karl Wallner - "ei" XXX
Johann Pettai
Andrus Koemötz
Karl Ots
Samul Pormeistre.
Wanna Anzmöisan Koggokonna majan sel 5 Decembril 1872
münder Anz Möldre, Peter Hinn, Tawit Kaar ja
Isak Wallner nink kik alnimmitedu nöumehhe
Sel täämbatsel päiwal om wallawallitsussest
kik nöumehhe kokko kutsutu mitme sugguste nöu-
piddamissele.-
1, Zimmitre (Rautseppa) kats tallo, kumba aastal
1870 koggokond om ostnu, arwap wallawallitsus kassulik
ollewat nüüd ärrä müwwa, nink nöumehhe omma
wa selle päle helli andnu, 10 nöumeest omma "ja" ühtee-
nu nink 4 nõumeest omma "ei" üttelnud; neide 10
nöumeeste "ja" ütlemisse perra sawa ne 2 Zimmitre
tallo ärrä müüdus.
Nöumees Jaan Wärton kostis "ei" Nõumees Johann Pettai kostis "ei"
Karl Ots. - " "ei" " Mango Salop " "ja"
" Peter Pärsimäggi " "ja" " Jakob Antsi " "ja"
" Iuk Antsi " "ja" " Samuel Pormeistre " "ja"
Karl Pantalion " "ja" "Andrus Koemötz" "ja"
"Johann Hanner " "ja" " Rein Ioab " "ja"
"Linnest Lippart" "ei" " Hindrik Wannar " "ja"
2, Maggasi aidast Rükki ja Keswi ärra müwwa
kui paljo sa kui körge hinna eest wõip ärra müüdus
sada. Nöu wöeti, 500 wakka Rükki ja 700 Wakka Keswi
wöip
Wanna. Anzmõisa koggokonna majan sel 10. Märtsil 1870
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmündre
Ants Möldre, - Peter Hinn nink Tawit, Kaar.
On mitme sugguste töö perrast nöwwu peetu, nii kui
walla majade ehhitamissest, ja ka koggokonna maja aijate tar-
bis roodmite mannu weddamissest:
1, Kärna Tawite maja Pattuperra küllan, wöttap Jaan
Lust - puumeistre töö henda päle tetta, tärre ja kambri wast-
sest palkest, pöhtja on wanna, sawwist, ehk junni müür, müri
päle lähhap kolm körda palkitest, päle tetta, - selle töö eest tah-
hap Jaan Lust, 17 Wakka rükki ja 8 wakka keswi.
2, Kilaku Antsu maja Rimmi küllan wöttap Karl
Kiltre puumeistre töö henda päle tetta, tarre ja kambre.
pöhtja ja agganik wastsist palkest, - selle töö eest, tahhap Karl
Kiltre 20 wakka rükki ja 10 wakka keswi.
3, Iwwaski Karli maja Rimmi küllas wõttap Karl
Kiltre puumeistre töö hinda päle tetta, - selle töö eest tahhap
Karl Kiltre 20 wakka rükki ja 10 wakka keswi.
4. Hauka Karli maja Oe küllan wöttap Jaan Anton
puumeistre töö henda päle tetta, selle samma kaupaka kui Kilaku
Antsu maja teggemisseka om leppitu, enge Jaan Anton nöuwap
töö palkas 17 wakka rükki ja 8 wakka keswi.
5, Rimmi külla toop Orrokülla mötsast, 12 sae palki kog-
gokonna maja mannu.-
6, Särre külla toop. Kollino mötsast, kuuso osse koggokonna
maja mannu aija tarbis.
4, Pattuperra külla toop Simsare mötsast, kuuse osse koggo-
konna maja mannu aija tarbis.
Wöörmündre Ants Möldre +++
do - Peter Hinn +++
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 17. Märtsil 1870
olliwa koos: Wallawannemb Johann Zimmer. Wöörmündre
Peter Hinn, - Ants. Möldre, - Tawit Kaar nink Isak Wallner.
1, Liisi kolimaja lauda kattus om Märt, Lüüs ärra möötnu
kattus om pik 8 sülda 2 jalga
do do  - lai 2 do 4 do. ; teep ütte kokko 36 □  sülda
Ütte sülle kattusse katmisse eest saap Jaan Anton 25 kop. tööpalka,
ütte kokko 9 rubla.
2, Oe ja Kobbela külla peawa aija puid tooma Arrokülla möt-
sast, kui lumme tullep ja weel sani tee om.
3. Wallawallitsus ja kik nöumehhe nink koggokonna kohto-
mehhe tulliwa poolpäiwal sel 21mal Märtsil kik kokko, mitme sug-
4, Santi ja wiggalesse kes pärahha ei jöwwa massa, tul-
liwa ka sel 21. Märtsil wallawallitsusse ette, omma wigga ja
puudust kaipama.
5, Korsna pühkja Jacobsoniga om leppink tettu, selle
siin een nimmitudu kombel. Jacobson wöttap koggokonna
maja kolm korsnat pühkita, nink saap kats rubla ajas
tast töö palka, nink wöttap ka Jürripäiwast, 1870 Wan-
na Anzmöisa koggokonnan olleja kuwwe kolimaja korsna
pühkita, selle eest saap Jacobson kuus rubla palka
ütte ajastaja eest, - Wallawannemb Johann Zimmer XXX
do Ants Möldre XXX
do Tawit Kaar +++
No 4. - Wanna Anzmoisa koggokonna majan sel 21mal Märtsil 1870.
Wallawallitsussest, olliwa tämbasel päiwal kik siin allan
nimmitedu nõumehhe kokko kutsutu, mitme suggutse nöu-
piddamissele.
1, On kige wallawallitsusse ja ka nöumeestele ette pantu ehk
loetu, kes omma pärahha weel ei olle ärra masnu, nink wimate
tulliwa ka ne ette, kellel pärahha masmata olli, ja wabban-
diwa egga üts hinda saisust, nink waesust, mis perrast, nema
massa ei jöwwa; pärahha massu ramatust sai wimate kik
kõrda möda nöumeeste koggole selletetus, mes kellegi wigga
ja puutus om, nink sis nöumeeste ärra arwamisse perra sai
mitmedele pärahha mahha jättetus, nink ka mitmetele pool
pärahha ennegi mahha jättetus, ja suremba seltsile kellel
pärahha masmata om, peawa ärra masma, kui mitte
muido, sis saap wallawallitsus koggokonna kohto kätte
neid wölglasi andma nink oksioni kulutama.
2, Peeti nõu, kui paljo ütte tallo tarre, kambre, põhtja
(ja agganik)
Wannan Anzmoisan sel 8m August 1867.
Se koggokonna päkohtomees Karl Zimmer andse sin
kog. wallitsusse man ülles, kuitas temma henda poijdel-
le, nende ossa jao henda perrantüssest om kätte andnu
nenda et neil üts teise käest /:Samul wälja arwata:/ ennämbit
perrantüsse jaost middage nöuda ej olle.
1. Johann Waltinan om omma ossa jas sis kätte sanu, kui
temma Waltina renti päle wötse.
2. Peter Niluse tallo rentnik om ka omma ossa jao sis juwa
kätte sanu, kui temma Niluse tallo renti päle wõtse.-
3. Samul Annemoisan om ennamb sanu, kui temmale jaggo
saab, selle et essa Karl Zimmer henda jao temmale tahap
abbis andma Zimmernti poolt.
4. Karl Kes Zimmernti tallon perremees, om ka omma
Perrantusse jao kätte sanu, nink se om, terwe Zimmernti-
majja kraam /:Inventar:/ mes kewwade 1867 sääl maijand
olli. Sedda tunnistawa Koggokonna wannemb Märt
Teddes XXX wöörmünder Rein Lüüs XXX Karl Post XXX
Dawit Kaar XXX Se perrantusse ülles andja Karl Zimmer
Lanna Ott Mürki perrantus.
1. körb hobbene ruum 50 R.
Transport 220 R.
1 wahhane ruun hobben 50.
1 kap 1.
1. walge merra hobbene - 15. "
suur padda 3 "
1 must wars 7 "
1. weike padda katski - "
1. must lehm - 10. "
2 atra - 1. "
1 must lehm - 12. "
10 wilja kotti "
1 must lehm - 10 "
selget rahha mes linust
1 kirriw pull - 10. "
om sadu 32 "
1 weike pull - 6"
Summa 257 Rbl.
7 lammast - 14. "
Temmal on wölga massa:
6 zigga - 20. "
Moisawölg 31 R 54 kp.
3 kitse ja üts sik 6 "
Johann Tils 5" " -
1 raud wankri 8 "
Jaan Wannar 6 " -
4 puu wankri zöri 1. "
Zimmi Jaan 5" .-"-
2 raud regge - 1."
Kerna Ott " 4" "
Transport. 220 Rbl
Sola päle - 8." ".-
Summa 62 Rbl 54 Cop.
Selle Ott Mürki perrantaja omma:
Poig Mihkel Mürk 30 aastat wanna
" Karl Mürk 23 " - do
" Jaan - 20. " do
Tüttar Lena - " 17 " - do
" Marja - 12" - do
" Tio - 8 " - do
Se hä om kõik neide perrantaijate kätte ilma jaggamatta jänu
Koggokonna wannemb Märts Tedder XXX Wöörmünder Rein
Lüüs XXX Jaan Simm XXX kirjutaja G. Pales.
Jaan Hank eddimetse naese hä, om ka Jaan Hank kätte jäna
1 wastne kirst
1 do naeste särk
1. do " kampson
2 willast hundriku
3 linnast do.
3 do naeste hammet.
5 rätti ja üts pöl
Selle hä perrantaia om Ann Hank 3 kuud wanna, ja temma
woormünder Sahker Tik. Koggokonna wöörmünder Jaan Sim.
Märt Rebbane andse heida ha ülles kui temma töist korda
naist wõtse, se om:
1 körb märrä
1 must ruun
1 werrew merra
2 härgä
4 ohwakeist
5 Zikka. Moisa ej ka Magasi wölga ei olle.
Wannan Anzmoisan sel 16 Oktobril 1867.
Koggokonna wannemb Märt Tedder +++ Woormünder Dawit Kaar xxx
Wannan Anzmoisan, Lusti pool sel 27 Oktobril 1867
Lusti Karl Põdder andse ülles kui palju temmal wõlga massa
on, nink kui palju temma henda latsile ossaiaos annap
1 lammas on Jani naese jagu olnu
1 lammas on Karile sanu 1 Rbl 50 kop. eest, kelle mant tem-
ma 1 Rbl. kattele wellele ärra massap.
3 kitse on tükki wijsi jaggate eggale üttele üts
2 kitse mes putus om, on Janile 3 Rublastte arwato kellest
temma 2 Rubla tõisile welledele wälja massap.
3 Zikka om tükki wijsi jaggatu eggale üttele üts.
2 Zikka wähhembat on Janile 4 Rubla 50 kop. ette jänu
kelle mant temma 3 Rubla töisile welledele wälja mas-
sap.
3 padda Janile ja Karlile sanu, kelle mant Jaan Werdile
2 Rubla taggasi massap; Karli jaggu om õige.
Raudwankri Janile 7 Rubla ette jänuwa, kelle mant
temma 4 Rubla 66 2/3 kopka kattele wellele wälja mas-
3 puu wankri om sanu egga üts ütte
1 puu wankri on 2 Zöri Karlile nink 2 Zöri Werdile sanu,
1. kruw pink Werdile
1 treipink Karlile
1. telle ärra pallanuwa
3 treimisse weist eggale üttele üts
3 pari Adra raudo, eggale üttele üts
4 kirwest enda wahhel ärrä jaganuwa
2 wastset kaskat, üts Karlile, tõjne Werdile
1 wastne essä särk Karlile
2. wanna särki Jaanile
1 wanna pihtkask Janile
2 poolpiddust kaskat Janile
3 kormat ristapuud ärra jaeto.
5 lamba nahka sõssar Elsele, kuj tema mehhele wijdi
3 puu rekke ärra jaeto
20 tõbraste ruht ärra jaeto.
10 lauda ärra jaeto
3 wankri täis köddarit ärra jaeto
1 suur sõgilaud kõiki jaos, kelleb tarbis
2 kappi, üts Karlile, toine Janile
1 Karlile 1 jahhu kirst Janile
1 wanna sola kirst Janile
1. wanna püksi Janile
1 wanna sullase pihtsärk Janile
2 kolkist ärrä jaeto.
6 sukka ärrä jaeto
1 küllimit Karlile
9 suurt tõrdut arra jaggatu
7 weikest tõrtut ärrä jaggatu
12 sögi lennikut arrä jaggate
5 pütti ärrä jaggatu
17 puust annumat ärrä jaggatu
1 wanna nahhatse püksi Janile
39 mehhise tarro ärra jaggatu
1. lihha ruht Janile.
1 pimamüssik Janile
3 wikkatit ärrä jaggatu
3 weotaose 1 paar wastsit laudo Karlile
3 künnitaose 1 paar wastsit laudo Werdile
4 höwlit ärrä jaggatu
3 ohhendit ärra jaggatu.
2 sage üts Karlile, töine Werdile
2. Toli Karlile
1 pässul Janile 1 kruw sõrg Janile
1 weike laud Karlile
2 purraskit ärra jaggatu
1 leiwa mõhk Janile 2 Zirpi jaggatu
15 wakka keswi 5 wahka Karlile om kätte sanu
5 do Werdile om Jani kätte jänu
5 - do - jäwa Janile
15 waka leiwaterri 5 - do do do
5 do Karlile
5 do Werdile
6 Ernit 2 - do jäwä Janile
2 do - Karlile kätte sanu
2 - do - Werdile
3 waka linasement 1 - do jääb Janile
1 - do Karlile kätte sanu
1 - do - Werdile kätte saan
4 wakka karo 1 1/3 - do - jäwa Janile
1 1/3 - do - Karlile kätte sanu
1 1/3 - do - Werdile
selle warguse ülekaemise mak oma olnu: Wallawanem Karl
Kangro, sulane Johan Anton ja Jaan Kangro.
selle ajani et ole see wargus weel kellegi peale arwata wõimalik
Wargu asja ülesandja ReinLibeon
Wallawanem: R. Kangro.
Tunnistaja Johon Anton
Wõõrmundi:
Kirjutaja: RBlomerius
Sel 7: Augustil 1889.
Wöörmünder: Rein Lüüs
Selle walla pääkohtomees Joh. Wallner, kohtumees Jaan
Lüüs ja wöörmünder Tohwer Reiljan andsiwa tänasel päiwal
selle wallapolitseile üles, et sel 23 Juulis s.a. Hindrik Lazarus,
tema naine Matli, poig Johan ja tüttar Marri nende eennimi-
tud ammetnikudele ammeti tallitusen sisse riisumise man, wäga
kõwaste wasta pandnu, neid roppuste trotsnu ja ütte sulast
puuga lõõnu ommawa.
Niisama kaebawa ka kohtumees. Tanil Ots ja wõõrmünder
Johan Jassman, et selsamal päiwal selle walla Rüütli talu
sulane Anton Pill, kes weel pealegi nõumees om nink sel
sisse riisumise tallitusen ommetegi abbis piddi olema, nende
ammetnikadele wäga kõwaste wasta pandnu, neid trotznu ja
oksioni kraami mitte wallamaja manu wiija lasknu ei ole.
Kõige selle järgi saab Keiserliku Wõrru Kreisi ülema abi härra
suuren alandusen palutud, neid eennimitud üles antud inimisi
kõwa wastutamise ala selle wasta seadusliku oleki pärast
tõmmata tahta
Woormundi K Treimuth
Juhhan Jasman.
Sel 28 Augustil 1889.
Wõõrmündri: Joh. Jassman
- - Rein Mändik
- - Karl Treumuth
- Rein Lüüs:
Rätsep Johan Kangro andse sel tänasel päiwal selle walla
politseile teada, et temal sel 26" Augustil s.a. kespäiwa aego, elo-
majast ära warastud. Waras om akna kruuti läbi sisse lännu,
ühte kirstu lukku ära murdno ja säält ära warastanu om:
20 küünart willast rõiwast a 70 kop. - 14 Rbl. - Kp.
25 - hamme - 8-17 - 4 - 25-
12 - liina rõiwast a17 - 2 - 04 -
9 - tsitzi rõiwast a 8 - - 72 -
36 - - - Hamme rõiwast liina lõimiga a  25 Kp - 9 - - "
44 - " käusse rõiwast - a 15 - 6 - 60.
20 - - - do - do-a 20- 4 -
10 meeste hamet a 1 Rbl. 10 - -
6 naiste - do - a 60 Kp. - 3 - 60
9 küünart särgi rõiwast a 40 kop. - 3 - 60
1 naiste ülekond rõiwad a - 10 -
1 Jak - - 3 - --
15 paari sukke á 50 kop. - 7 - 50
20 - do kindit á 20 - - 4 - "
10 naisterahwa wööd a 50 kop. - 5 -
1 siidi rätt - - - 2 - --
1 rätt  - - - 1 - "
1 - do willane - - 1 -
1 do-do - -  - 50
2 rätti - - -- - 80
5. tsitzri rätti á 25 kop. - - 1 - 25
5 tanu. a  20 - 1 -
1- raha koht - - - 75-
1 - do - - -  40.
3 nakla willast langa - - 2 - 25
Selget raha - - - 91 - 20
Summa 189 Rbl. 46 Kop.
See warguse ülekaemist oma man olnu: Joh. Jassman
Laulu programm.
1. Kui armsad on su telgid.
2 Oh, et mul tuhtat keeled oleks!
4 Oh Jeesus sinu walu /Choral./
5 Palwe laul /Laulu ja mängu leht/.
6. Kindla lootuse laul.
8 Eks mu kohus tänu teha.
9. Oh tere mu mets.
10 Nagu linnu tiiwul.
11 Silma wesi.
13 Kuule kuida hääli elab.
tulin oli mu wend nahku ostnud ja tellis mind
neid minu hobusega linna wiima, lubas mul-
le 3 Rbl. reisi eest maksta. Läksime linna
Maakre uulitsas parkalile, muist Weneturu
ääre naha poodi ja sai nende eest, 36 Rbl.
Kui olime ära läinud, Weneturu wiina poest
wiina ostma, tuli kaupmees meie järele ja
ütles: ma ei taha neid nahku, need on sandis-
te seljast ära wõetud, wend Juhan ütles, mis
kaubeldud on kaubeldud, siiski wiimaks kaup
mehe nõuudmise peale andis raha tagasi,
mis peale kaupmees nahku aga kätte ei annud
ütles: Need on varastatud, Tema ütles, Mina
sest ei tea, mina olen ise neid ka ostnud.
Meie tahtsime nahad jälle kätte saada, neid
ei saand meile mitte antud, selle peale saatis
kaupmees politseisse, et meid üle kuulamise
alla wõtta, meid wiidi sinna peeti 3 1/2 p.
kinni siis, saadeti maale Hakenrichtre juure
Wahastu käsuandja andku kindel käsk,
et Magnus Wiidemann, Hans Pachmann
ja kõik teised kes nende asjasse sepa töö riis-
tade pärast puuduvad, peawad 5mal Mai
kuu pääwal Kuusalu kihelkonna kohtule
minema oma asju selitama
Kolk, 28 Apr. 1886.
No 121. Tallitaja:
koguk. walitsuselt.
Sel. 28: Märtsil. 1886.
No 174.
Hõreda kogukonna tallitajat saab
seeläbi palutud järel waadata, kas
peaks üks Kolga walla mees, Gustaw
Urban 28. a. wana seal kogukonna
maa peal elustama, siis teda kohe
sundida oma walda tagasi tulema
oma wõlgnewad Kroonu ja kogukonna
maksud ära maksma.
Teiseks nõuab Tapa kogukonna
kohus ühe kaebtuse asja pärast wistist
sinna; sellepärast palume teda seal
tema vend wastu tuleb ja annawad
nimetud paigas seda wõla asja ühe adwo-
kaati hooleks wälja nõuda; nõnda siis
on nimetud meestel kaks teed walida, mil-
lest muidugi wiimane mitte kerge ei ole
aga tema asi ka teist wiisi ei lähe, sest
Jüripääwast peab ta siit lahkuma ja siis
ülespidamiseks
Oksjoni kuulutus.
Kolga-Männiku kõrtsi ligidal saawad
Reede, Jüri kuu 25mal pääwal sel aastal Ludwi
Odenbergi kraamid prii tahtlikult oksjoni wiisil
enam pakkumise teel, kohe wälja maksetawa
raha eest ära müüdud.
Nimelt: 1. uus raudassidega wanker.
1 uus raudkodaratega saan. Peale selle weel mitme
sugust maja kraami, sepa ja katelsepa töö-
riistu, rauda, terast, walmis tehtud uusi pakluk
kusid ja palju muid suuremaid ja wähemaid asju,
iseäranis mõnesugusid suuri ja weikeid raudwitsadega
puu riistu. j.n.e.
Kolgas, sel 12mal Aprillil 1886.
Härra J. Lindwest!
Luubametsa ülem Alex. Lijden
suri 10 skp. ära, lesk Amalie palus
mind Teie läbi al nimetud meestele
seda teada anda ja ette panna, et
nemad ühe kuu aja jooksul, s.o. kunni
20ma Webr. k. p. s.a. peawad tulema
nimetud lesele wõlgu ära maksma
Wõlglased on: Ao Järw koha raha 275 Rbl
2 aasta tsinsid á 5 %, summa 27 " 50 k.
Peeter Järw koha raha 200 "
Kallepõllu Rudolph Lindwest 50 "
Klaukse Ludwi Odenberg 50 "
Summa: 602 Rbl 50 k.
Peale selle R. Lindwestil 2 hane.
Emand Leijden rääkis oma wennaga,
kes Peterburgist siin matusel oli asja
niiwiisi läbi, et kui 20 Webr. k.p. nimetud
wõlglased ei ole seie tulnud oma asja
ära seletama, siis sõidab ta Jamburgi
31. Mai.
No 1288. Hakenrihtre kiri:
Kolgatallitajale annan käsku, et peale
Mart ja Juhannes Esken, Laupäew seks 7 Inis.
kuu p. Helsingforssi Magistrati saatma
sest nemad saawad seal nende ostetud
nahkade pärast küsitud,
Kui se kiri peaks hiljem Tallitaja
kätte jõuudma, siis neid ühe teise argi
pääwaks sinna saata ühe walla tun-
nistusega.
Tallitaja käest jään wastust ootama
Kui nimetud mehed on Helsingforssis
käinud-, siis peawad sealt kohtu tunnistust
ette näitama, mis nemad enestele pea-
wad sealt paluma.
Kalapassisid tellisid.
Koerneeme Juhan Kalberg 47 a. 2-6-.
Mart Klamad. 49 a. 2 a. 6 w.
Kihnu walla wolikogu 1 Juunil 1896 a.
Koos oliwad: Wallawanem D. Kosser
I Walla wanema abiline M. Alas.
Wallawanem Daniel Kosser pani woli-
kogule ette, et Pärnu linna walitsuse kirja
järele sest 7 Maist 1896 aastast N 604 all
nõutakse ühe kuu aea wältuse sees ära
maksta Kihnu walla liikme Wõhke
Mihkel Juri p. Loob eest pidali ja mat-
mise raha 7 rubla 50 kopikud.
Walla jookswas kassas ei ole see maksu
tarwis mitte raha; selle pärast see mak-
su tarwis waeste kassast 7 rubla 50 kopi-
kud wälja anda ilma tagasi maksuta.
Kihnu walla-wolikogu tegi ühendud
healel otsuseks Kihnu walla waeste
kassast 7 rubla 50 kopikud wälja an-
da ülewel tähendatud nõutawaks
maksuks. - Maha kiri sellest protokollist
wene keelses ümber tõlkes Kõrge auulise
Pärnu kreisi 1 jauskonna Talurahwa
asjade Kommisari Herrale kinnitamiseks
sisse saata
Wallawanem: T Kosser
I Walla wanema abiline: M. Alas.
Kihnu walla wolikogu 1 Juunil 1896 a
Koos oliwad: Walla wanem: D. Kosser
I Wallawanema abiline: M. Alas.
Tänasel päewal sai Kihnu walla magasini
aida wilja seis peale selle aastase kewadise
wälja laenu järele mõõdetud walitud
wolikogu liikmede Peeter Loob, Mihkel
Loob ja Jaan Lamendi
juures olemisel ja leiti aitas wilja tõesti olemas
Rukkid: 159 tsetwerti 40 garn.
Odre: 152 tsetwerti 46 garn
Kaeru: 27 tsetwerti 40 garn.
Magasini raamatude N1 ja N2 järgi
peab ka praegu magasini wilja seis Kihnu walla
magasini aitas nõnda sama suur olema.
Magasini wilja ümber mõõdu juures olijad
on siin tõenduseks omad nimed alla kirjutanud.
Maha kiri sellest tõeks tunnistatud protokollist
Pärnu kreisi I jauskonna Talurahwa asjade
Kommissari Herrale kinnitamiseks sisse saata
Walla wanem: T Kosser
ette panna.
Wallawanem: T. Pull
Abiline
J. Sutt.
Wolimees: K Wessik
P Lamend
J. Arget.
P Sepp.
Waata lehe külg 64
Kihno wallamajas, 8. Juunil 1898 a.
Koos oliwad: Wallawanem: T. Pull
Abiline: J. Sutt ja J. Widrik
Wolimehed: P. Lamend, P. Sepp.
Tänasel päewal sai kümnikude läbi awaliku
kuulutuse peale, selle walla magasini aida-shind-
litest katuse peale löömise töö wälja pakutud -
missuguse töö wäljapakkumisele ainult 1 töö
tahtja Pärnu mees Peeter Adler ilmunud oli ja
kes seda magasini aida katuse tegemise tööd järg-
miste tingimistega oma teha wõtta lubas, nimelt
Kui kõik materjal walla poolt ligi antud on, siis
nõuab Kattuse latide ja otsa lauade ning shindlitest
Katuse peale löömise eest iga ruut sülla pealt 25 kop.
ja saab selle töö iga pidi heaste ja tubliste ära tege-
ma, kus juurdes tal walla poolt 2 meest Katuse
latide Kätte andmise juures peawad abiks olema
antud, ning wana kattus walla poolt maha
See peale sai wolikogu poolt ühel häälel
Otsustud: Magasini aida kattuse peale tegemise
töö Peeter Adlerile, temalt ette antud tingi
mistega teha anda, missuguse töö kui tulewal
nädalal kuiwad ilmad on ära tegema peab
N 11. Protokoll
ja täieline üles kirjutus kõige Kihnu
Walla waranduse ja raamatute ära andmise
asjas 8 Juunil 1898 aastal kirjutaja
taja J Hindriksoni kätte ja nimelt:
I Inwentar:
1., Üks Kohtulaud punase kalewiga mis ka
ühtlasi walla walitsuse pruukimisel on.-
2., Üks Keisri herra pilt kullatud raamiga
3., Üks kollane laud ilma alus kastita.-
5., Üks pitk kollane pink ees tuuas.
6., Kaks lühikest wärwimata pinki.
7., Kaks lae külgis rippuwat lampi üks
koosistumise ja teine ootamise tuas.
8 seina peal rippuwat kaks traadist walmis-
tud riiete shnali, - ja üks petroleomi kann
10. Üks raamatude riiul wärwimata
11 Üks kappi pruuniks wärwitud.
12. Üks kollaseks wärwitud kast ja rautud.
13. Üks ametmeeste walimise kast pruun.
14., Üks Õnnistegijia kuju koosistumise tuas.
15. Üks wallawalitse wask pitsat -
16. Üks walla walitsuse stempel plankide tarwis.
17., üks pilt wallawanemad Petrowski palees.-
18., Üks Aleksandel Aleksandrowitsi pilt
19. Üks Keisri Herra Nikolai Aleksandrowitsi ja
Keisri proua Aleksandra pilt kroonimisest
20., Üks keisri proua Aleksandra Weodorowna
pilt kroonimisest. Üks weike laud.
21 Ühtlasi ka walla maja kõige usteakendega ja wõtmedega
wõtsin was eelpool nimetud nimekirja järgi
Seda tõendab wallawanem: T. Pull
andsiwad ehituse mater-
jaali ja maksiwad
rahaga selles protokollis
üles tähendatud esimesel
tule kahju juhtumise
korral
6., Ehituse materjaal
tulekahjulise liikme ära
põlenud hoone üles ehita-
miseks peab 7 päewa aea
sees teistest liikmedest
põlenud hoone juurde
toodud saama, aga raha
sisse maks selle sama aea
sees Kihnu Walla wane-
ma kätte tema kwiitun
wastu ära maksetama
7., Ehituse materjaali hind
arwatakse järgmisel
wiisil 2 rubla iga palgi
eest, 25 koppikud iga latti
eest, 30 koppikud iga puuda
õlgede eest, 5 koppikud
iga kattuse malga eest,
1 koppik iga ühe kattuse
witsa eest ja 1 rubla
iga ühe jala töö päewa eest
Nii sama suguse hinna
järele saab ka sisse riisu-
tud talu peremehe ehk saunike
käest tähendud termiiniks wee
andmata ehituse materjaal
tule kahju läbi kannatanu
peremehe kasuks peale termiin
mill. ehituse materjaal pidi
tule kahju koha peale
antama, nii sama ka
nõuetaw raha summ
8., Kui arwatakse, et tule-
kahju ära põlenud hoone
peremehe enese poolt
sündis, siis ei anna
temale selts enne abi,
kunni see asi seadus-
likul teel seletud
on saanud.
9., Seltsiliikmed, üleüldisid
tulekahju seadusi täi-
tes peawad poomhaa-
gid, wee ämbrid ja muud
tulekahju kustutuseks
ja takistuseks walmis
hoidma ja ka ise kustu-
tamise juures abiks olema.
Peale selle kõigil seltsi-
liikmedel ei ole õigus
enne päewa tõusmise
aega ega peale päewa
looja minemise aega
oma ahjusi ära kütta
10; Seltsi asju toimendanud
a.) Walitsus b.) liikmede
üle üldised koosolekud.-
Seltsi walitsus seisab koos
Kihnu walla wanemast 2hest
wallawanema abilisest ja
5 liikmest keda seltsi üle-
üldine koosolek eneste
seast wälja walib.
Seltsi walitsuse toimendamine
on a.) (sellejärele waatamine
et materjaali toomine ja abi
raha maksmine kahju saanud
liikmede heaks õigel aeal toi
mendatud saaks.
b.) Selle järele waatamine
et liikmed tulega ette
waatlikult ümber keiwad
Otsus: Eelseiswat protokolli tõeks
tunnistades sellest maha kiri wenekeel
ses umber tõlkes sisse saata Kõrge
auulise Pärnu kreisi I jauskonna
Talurahwa asjade Kommissari
Wallawanem T. Kosser.
II Walla wanema abiline: J. Palu.
Kihnu walla wolikogu 10 Weebruaril
1896 a.
Koos oliwad walla wanem. D. Kosser
Kõrge auulise Pärnu kreisi I jauskonna
Talurahwa asjade Kommisari Herra
ette kirjutuse täitmiseks sest 7. Deetsemb-
rist 1895a. N 2079 Kihnu wallawanem
Daniel Kosser pani tänasel päewal woli-
koguse seda ette, et ülemal tähendatud
Kommisari Herra ette kirjutuse järele Kihnu
walla liige Riinu Hansu lesk Seller, kes
praegu Rääma waldas Mihkel Schultsi
majas oma poja naese ehk minija Liisu
Jaani tüt. Selleri juures elab, kes tema
eest sugulase armastuse pärast hoolt
kannab ja ise ka waene inimene on, mitte
Kihnu walla woli kogu otsusega sest 2 No-
wembrist 1895a. N 16 rahul ei ole.- Riinu
Sellel palub seda otsust muuta ja temale
Kaks rubla /2 rbl./ igas kuus üles pidami-
seks Kihnu walla kogu poolt anda?-
Kihnu walla wolikogu tähele pannes, et
Riinu Seller wana ja tööle jõuetu on tema-
le walla kogu poolt elamiseks abi anda,
ja lubada teda oma sugulaste juures elada
Selle pärast tegi woli kogu ühel healel
Kihnu walla liikmele lese Riinu Sellerile
sest 1896a. hakkates Kihnu walla kogu
poolt üles pidamiseks abi lubada ja
Kihnu walla wolikogu 2 Nowembril 1895 a.
Koos oliwad: Walla wanem D. Kosser.
II Walla wanema abiline J. Palu
V. Loob
M. Loob
Walla wanema Daniel Kosseri poolt sai
Riinu Hansu lesk Selleri palwe kiri sest
20 Augustist 1895 aastast woli kogule ette
luetud, kus Riinu Seller walla kogu poolt
ülespidamiseks abi palub, Rääma waldas elab
ja walla rulli raamatu järgi 74 aastat wana on.-
Wolikogu Riinu Selleri palwet abi andmise
asjas läbi waadates, leidis, et Riinu Seller omas
palwekirjas ei ole tähendanud, mis sugust abi ehk kui
palju aastas, kas rahaga ehk wiljaga tema palub.
Teiseks et rahalik abi andmine liig suureks kuluks
saaks minema walla kogule. Selle pärast tegi wolikogu
ühelhealel
Nõuda, et Hansu lesk Riinu Seller walda tuleks
kus walla woli kogu ühes walla walitsusega oma
ära nägemise järele temale korterit ja tarwi-
liku ülespidamist andma saab. Ees olewast otsusest
nud oli sees otsuse kuulutuse päewast arwates otsuse üle
Kõrgeauulise Kommissari Herrale edasi kaebada wõib.
Walla wanem:
T. Kosser.
I Walla wanema abiline. M. Alas.
Koos oliwad Wallawanem: D. Kosser
II Walla wanema abiline: J. Palu
Wallawanem Daniel Kosser pani woli kogu
le ette, et Kihnu Walla liige Mäe Jaan
Thoma p. Köster on palunud woli kogule
Oksustamiseks ette panna, et tema poeg
Mihkel Köster kes 18 aastat wana, on
kui tema 1 aasta wana olnud siis kaswanud
temal pahema silmale kale peale. Nüid
on Kreistohter seda järgi waatanud ja tõeks
tunnistanud seda wiga. Selle pärast pa-
lub woli Kogu otsustada ja Mihkel Köstert
Kogukonna maksudest priiks lubada.
Otsus: Kihnu walla wolikogu tegi ühendud
healel otsuseks, et kreistohtri Herra tõeks
tunnistuse kirjas sest 27 Septembrist 1895 a.
N 360 on tõendud, et Mihkel Köster pahe-
ma silmaga näeb halwaste, aga siiski tööle
Kõlblik, ei wõi kui tööle kõlblik inimene
kogukonna kulude maksmisest priiks saada.
Kuulutud, kui Jaan Köster rahul ei ole, wõib kahe näda
aea sees kaebdust tõsta Kommissari Herra juures.
Wallawanem: T.Kosser.
II Walla Wanema abiline: J. Palu
Kihnu walla wolikogu 14 Augustil 1896 a.
Koos oliwad Wallawanem. D. Kosser
D. Sepp.
P. Loob.
M. Loob.
Tänasel päewal olid koos walla majas
Kihnu Walla wolikogu ja walla walitsuse
liikmed walla wanema Daniel Kosseri
eesistumisel.
Astus woli kogu ette Ann Mihkli tüt. Wesik
Kihnu Wallast 69 aastat wana ja palus
wolikogu protokolli kirjutada ja tõeks-
tunnistada, et tema kui lese naese poeg
Jaan Ennu p. Wesik on 22 aasta eest ära
upunud ja on tema selle läbi ainuks leseks
jäenud. 1879 aastal on tema lesk Ann Wesik
oma tütre ja wäimehe poea omale kasu poeaks
wõtnud. Ann Wesik on seda tütre poega Mih-
kel Jaani p. Ottensoni kes sündinud 1879 aas-
tal 1 Juuli kuupäewal sündimisest saadik.
kaswatanud kui oma sündinud poega.
Et lesk Ann Mihkli tüt. Wesik on oma tütre
Madli ja wäimehe Jaan Ottensoni poega
Mihkel Jaani p. Ottensoni sündimisest
saadik kaswatanud ja koolitanud kui
oma sündinud poega ja et temal omal
ei ole lapsi, kes teda wõiks wanaduses toita.
Seda teadwad tõeks tunnistade Kihnu
Wallamehed Palu Jaan Ennu p. Palu
ja Wõhke Daniel Jaani p. Leas.
Jaan Ennu p. Palu ja Daniel Jaani p. Leas
tõendasid wolikogu ees et nemad wäga
selgesti mälestawad et Ann Mihkli tüt
Wesik on Mihkel Jaani p. Ottensoni
sündimisest saadik kaswatanud ja kooli
tanud kui oma poega see lootusega et
wanaduses temale kasu poeaks ja toitjaks
jääb
Tähendasid: J. Palu.
Mihkel Jaani p. Ottensoni isa Jaan Tooma p.
Ottenson ja ema Madli Ennu tüt Ottenson
awaldasid, et nemad hea meelega oma noo-
rema poea Mihkli lese ema Ann Mihkli
tüt. Wesikule kasu poeaks ja toitjaks an-
nawad see tingimisega kui tema täielised
sündinud lapse õigused saab.
Otsus Kihnu walla wolid tähele pannes seda,
et lesk Ann Mihkli tüt. Wesiku palwe kasu
poea Mihkli Jaani p. Ottensoni kinnitami
se asjas tõesti üks wäga tarwilik nõudmine on.
Teiseks et Ann Wesik on Mihkel Ottensoni
sündimisest saadik kaswatanud ja koolitanud
kui oma sündinud last. Selle peale wolikogu
tegi ühel healel Otsuseks: Mihkel Jaani p.
Ottensoni, Ann Mihkli tüt. Wesikile
kasu poeaks luband ja kinnitada päris sündi-
nud lapse õigustega, sest et Anu Wesik on
Mihkel Ottensoni suu sõnaliku kokku lepimise
järele alla kümne aasta wanadust kasu pojaks
wõtnud, - nimelt 1879 aastal.
Kasu pojaks wõtja Ann Wesiku eest: M. Alas.
Mihkel Ottensoni ema Madli eest: M. Otenson
Kasu poeg: Mihkel Otenson
Wallawanem: T. Kosser.
II Wallawanema abiline: J. Palu.
T. Sepp.
mise asjus.
Kihno Wallamajas.
Wolikogu abi kous,
6. Juunil 1898 a.
Juures oliwad
Wallawanem T. Pull pani woli-
Kogule ette, et I. jauskonna
Pärnu Kreisi Talurahwa asjade
toimendaja Kommissari Herra
eeskirja järgi 27. Maist s.a. N 1087 al.
selle wallakirjutaja M. Tomson
ametist lahti on lastud ja Kommis-
sari Herra poolt tema asemele
ase täitjaks kirjutajaks praegune
Taali wallakohtu kirjutaja Jakob
Juri p. Heinrichsoni nimetatud, kes
ka praegust siia wallamajasse ilmunud
seepärast nõu pidada ja nimetud
J. Heinrichsoniga kaupa teha oleks,
Kas ka mis kauba tingimisega
J. Heinrichson Kihnu walla kirjuta
ja ameti oma peale wastu
wõtab. - J. Hendrichson, wastab
ja seletab, et tema Kihnu walla
Kirjutaja ameti järgmise aasta
palga eest oma peale wõttab
nimelt: 255 rubla raha eest
ja peale selle 5 rubla walgustus
raha, 10 rubla kantsellei
kulude eest ja kui peale selle
weel wallamaja juures olewa
maa tükki ning walla maa juures
olewa kirjutaja jaoks senini olnud
1 wakamaa maad oma pruugitusele
See peale sai ühel häälel
son temast ette antud palga
kauba tingimistel Kihnu
walla kirjutajaks walida. -
selle tingimisega, et temale,
tema korteri ja walla majla
Küttuse tarwis 15 rubla määratud
saab, missuguse raha eest walla
walitsuse liige puid, nii palju, kui
selle rahaga puid saab, walmis ostab
ja wallamaja juurde wälja weda-
da laseb - walla poolt. -
Eel olewast protokollist aga
ära kiri wene keele tõlkes Kommis
sari Herrale, JHeinrichsoni, kirju-
tajaks Kinnitamise tarwis
saab 139 palki, 139 latti, 366 pu
da õlgi, 244 katuse malka õlgede
kinni köitmise tarwis, 1220 katu-'
se tegemise witsa roowikude ehk
latide kui ka õlgede kinni sidum
se tarwis katuse malkade ja paa
ride külge, 244 jala töötegemise
päewa ja peale selle 61 rubla
rahaga.
W Weikese elamise sauna jaoks
saab 139 palki mis pitkad 11 jalga,
139 latti mis pitkad 11 jalga,
208 1/2 puuda õlgi 139 katuse
malka õlgede kinni köitmise
tarwis 695 katuse tegemise
witsa soowikude, ehk latide kui ka
õlgade kinnisidumise tarwis
katuse malkade ja paaride
külge, 139 jala töötegemise
päewa ja peale selle 34 rubla
75 koppikud rahaga.-
4; Kui juhtub, et üks jagu
elu hoonet tulekahjust
üle jäeb, siis arwatakse ter-
weks jäenud ehitusemater
jaal (:palgid, lattid, õled ja
muud:) sellest saadawast
ehitusematerjaalist ma-
ha, mis tulekahjulisel oleks
õigus saada olnud,
arwu rehnungi järele mis
üles tähendud § 3 täh. "a" ehk b,
ehk "w" all ja üle jäenud osa
jagatakse kindlaks säenud
korra järele seltsi liikmede
wahel ära ja antakse neile tagasi
ehk müiakse awalikul paku
misel seltsi kasuks ära.
5; Kui kellegil seltsiliikmedest
tulekahju juhtub, siis anna-
wad kõik teised seltsiliikmed
ära põlenud hoone üles-
ehitamiseks teatawa jau
palka, latta kattuse-
õlgi ja muud, nõnda
et arwurehnungi järele
mis § 3 Lit. a., ehk b., ehk w.,
all tähendud jagu käes
oleks.- Näituseks:
Kui ära põles täis talu
elumaja, siis kõik liikmed
kelldel on täied talu elu-
majad on kohustud
andma iga üks 2 palki
iga palk peab 21 jalga
pitk olema ja ülemast otsast
kõige wähem 7 tolli
jäme, 2 latti ja iga
latt peab 21 jalga pitk
olema ja ülemast otsast
kõige wähem 2 tolli
jäme, 6 puuda kattu-
se õlgi, 4 kattuse malka
20 kattuse witsa, teeb
4 päewa uue maja ehituse
juures tööd ja maksab
rahaga 1 rubla. Ülewel
tähendud juhtumise korral