Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
üksnes kõrtside hulk rahwa wara wälja kiskuda, waid kõrt-
sid on ka enamiste jootikutele, wargatele ja muu hulgustele
Sellepärast oleks soowida, et kõrtsida arw ülepea
wähendatud ja küla kõrtsid soutumaks ara kautatud saak-
siwad, nõnda et üksi suurte teede ääre mõned kõrtsid jääk-
siwad, keda teekäijad tarwitawad._
VIII. Eesti keele ja kirjanduse professorist.
Tarto univesität opetab meile õpetajaid, adwokaa-
tisi, arstisi j.n.e, aga kõikide nimetatud ametnikude Eesti-
keel, mis neil oma ametis rahwaga ümberkäies tarwis
läheb, on wäga puuduline. Sagedast tuleb ette, et õppetaja
arst, kohtunik j.n.e. Eesti keelt paljalt puudulikult wõib rääki-
da, aga mitte kirjutada ei oska, mis neid ameti talituses takis-
tab ja rahwale kohto käimist, arsti abi nõudmist j. n.e.
raskendab.
Sellepärast oleks soowida, et Tartu universitat peale
saaks
Eesti keele ja kirjanduse professor seatud ja seaduseks tehtud,
et kõik need, kes tulewikkus Baltimaade Eesti jauskonnas
õpetaja, arsti, kohtuniku j.n.e. ametid nõuawad, ka
Eesti keele tundmises iseäralise eksami peawad ära tegema._
IX. Õiguse mõistmise ja politsei kohtudest.
Kohto ametnikude seadmine on muidu niisugune asi ja
õigus, aga meie Balti maal on see õigus wanaste mõisnikute
kätte langenud ja tänini jäänud. Linnad maha arwatud,
annab see suur õigus mõisnikudele täit woli ja wõimust üle kõige
ma, nõnda et kõiki ülemal alamal nimetatud wigadusi
ei wõi parandada, kui mitte enne Riigi walitsus seda oma
päris õigust jälle sell kombel oma kätte tagasi ei wõtta,
et kõik seisused ühtlaisi kohto ametnikusi waletawad ja
neid kohtule ministrile kinnitamiseks ette panewad.
Selle pärast oleks soowida, et oodatawa uueõiguse
mõistmise kohtude seadusega ühtlaise ka politsei kolitud
üleuldise Riigi seadmise järele muudetud saaksiwad.
Ihu nuhtluse ära kautmisest.
X Balti maade kaheks Kubermanguks
muutmisest.
Eestlased elawad kahes kubermangus, Eestis ja Põhja
Liiwimaal mille kohtudes mittu keelt tarwitatakse. Wene-
Saksa - Eesti- ja Lätti keel ja peale nende weel wanast pruugitaw
Saksa kohtu keel, poolelt Ladina keele sõnnadega segatud, keda
saksad isigi ei mõista, kes õiguse seadusi põle õppinud. Sellest
wõib arwata, kui raske Eestlastel on kohto teel oma
õigust nõuda, liiategi Liiwimaa Eestlastel, kui peab
Riiga oma kubermango pealinna minema, kus keegi
tema sõna ei mõista, sest alam rahwas on seal Lätlased ja
muidu räägitakse seal Saksa ja Wenne keelt.
Selle pärast peame wäga kahetsema, et wanad pooli-
tika seadlused Sakslaste heaks Baltimaad, kus kaks
päris rahvast elawad, Eestlased ja Lätlased, on kolme Kubermangu
jaotanud. Kõigipidi oleks tulus ja soowitaw, et Balti praegused
kolme Kubermangu rahwaste järele kaheks kubermanguks
tasko weab
Uue Wändra wald 4. Jaan. kunni 29. April 34 korda
Kerro " 3 Mai - 1. Juuli 18 "
Lelle Eidapere 5 Juuli - 26 Aug 16 "
Wilowere 30 Aug - 20 Sept. 7 "
Wana Wändra 23 Sept. 22 Dez - 27 "
kiriko wald 27 " - 30 Dez 2 "
Kihelkonna
Eestseisja poolt
23 Webr. 1889
Kihelkonna postimehe palka
Lelle 17.12. kop. Kerro 17.12 kop.
5. Märtsiks ära maksa.
Kiriko wöörmündri
poolt 22. Webr. 1889
Kihelkonna koolimaea jäuks
palka 15 Märtsiks s.a.
Kerro wald 19 palki 30. jalga pik 8 tolli jäme
21 " 24 " " 8 " "
2 " 38 " " 12 " "
3 " 21 " " 4 " -
laudo 5 kahe tollist 34, 1 1/2 tollist 43 tollist head lauda
57 nõrgemad tollist lauda. ja 187 tellis
kiwi. lauad ja telliskiwid 15 1. Mail
wasta wõtta.
Lelle.
palgid 16 palki 30 jalg. 8 tolli jäme
19 " 24 " 8 " "
2 " 38 " 12 " "
4 " 21 " 4 " -
lauad: 4 2tollist 30 1 1/2 tollist 38 tollist head lauda
ja 50 nõrgemad. telliskiwi 165. tükki
6 palki 27. jalg pik 7 tolli jäme
6 " 20 " " 7 " "
kohtult 3. Märtsil 1889
No 612.
Kihelkonna kohto poolt ette kirjutud.
Kihelkonna kohto mehe ja selle abilise walimiseks
wallakohto liikmed 24 Märtsil s.a. homiko kell
9 puudumata kihelkonna wöörmündri Herra
Baron Hüene juure Lelle mõisa kokko tellida.
Kihelkonna eestseisja
Herra poolt 12. Märtsil 1889
Ette kirjutud, et iga wald omad
tee tükkid lahti kaewab 8 jalga laialt
põhja ei wõi enam lund jääda, kui
1/2 jalga. Kes wald kaewamata jättab
saab wallawanem trahwitud.
Kihelkonna kohto poolt
ringkiri No 1979
28. Augustil 1889.
Kui Kuberneri herra käsu peale kihelkonna kohus
peab nende üle, kes rahukohto mõistjaks soowiwad sisse sea
tud saada, nimekirjad kokko säädima, siis saawad
kõik, kes rahukohto mõistjaks saada soowiwad, seeläbi
üles kutsutud, seda soowi selle Kihelkonna kohto juures
ja nimelt kõige hiljemalt kunni 15. Septembrini s.a. awal-
dada ja ühtlaise üles anda:
1. Kas naad wene keelt küllalt tundwat?
2 Missuguse kooli nemad on läbi käinud?
3. Kas nad on 25 aast. wanad?
4. Kas nemad on maa omanikud ja kui suur see maa
on ehk, kui nemad maa omanikud ei ole, kas nende
wanemad ehk naesed maa omanikud on?
Nenda sama peawad need, kes soowiwad ülema talupoja
kohto eesistujaks saama, ennast selle sama aja sees siin üles andma.
abi tarwis läheb ja saab teitel seeläbi tähentud,
et kui niisugused tunniskirjad soldatidel ehk
soldati naistel wälja antud on, kellel nende
peal õigus ei ole, süüdlased saawad kangeste
trahwitud saama.
II Kihelkonna
kohto poolt
17. Webruaril 1886
No 515.
Et Uue Suisleppa Jürri Mihkli talu
suur 10 taalrid ehk 85 loofst. 4 Märzil c.
Willandi kreis kohtus müüdud saab.
Silla kohto poolt
7 Märtsil 1886,
No 2829
Wändra walla walitsustele.
Nimetud wallawalitsustele saab Perno
Silla kohto poolt ette kirjutud, kohe, kui see
käsk käes on, kõik see wald post tee
maandeede peale tee lumest läbi kaewa-
mise parast wälja saata.
Maanteed teed peawad kõik ühe tasased
ja 14 jalga lai olema ja ei tohi rohkem
lund, kui üks jalg maandi peale jääda.
11. Märtsil 1886,
No 2179.
Silla kohto poolt teada antud, et
neil walla wanematel, kes 17,18,19 ja 20. Märt-
siks kel 3 senna tellitud olid, mitte tarwis
senna minna ei ole. "mitte tarwis ei olle siia
tulla"
Kihelkonna Eestseisja poolt 8. April 1886 No 14.
24. Aprillil sõidetakse Kerro ja Lelle teed.
1/2 11 Kerro küüt hobosed posti juures.
12 Lelle hobosed posti juures
II kihelkonna
kohtu poolt
9 Junil 1886.
No 1763.
Liiwimaa kubermangu walitsuse käsu
täitmiseks saab ülemal nimetud
wallawanematel see läbi üles antud,
3 nädali aea sees 1 rubl. 50 cop trahwi all
nende kapidalide üle, kes magasini
kassas on, aru kirjad sissesaata kihelkonna
kohtule, wäärt paberid isiäraliku üles
andmisega: (
a. Liiwimaa pantkirjad.
b. Eestimaa 5% obligationid nõnda-
sammuti 4 1/2 %.
c. 5% riigi pankpiletid, I sest wälja and-
misest ja II sest wälja andest.
n. n. e.
d. hommiku maa paberid
I wälja andest
II " " "
III " " "
E. mitmede pankade tähed.
Ja ühtlasi sia ülesse anda, kui palju nendest
wäärt paberitest 1seks Juniks s. a. on 5%
maksu kroonule maksetud.
III Kõikide Eesti maakondade kohta üle Liiwi - Eesti Kubermangu
seatagu üks Eesti rahwa koolide direktorium, mille juhatajad
direktoriumi liikmed inspektoride seast walitawad ja
rahwa hariduse ministrile kinn. ette panewad.
Direktoriumi juhataja palka palume Riigi walitsust
anda. Direktoriumi liikmed on kõik maakondade inspekt.
ja igast maak. kom. üks liige. Kihelk. ja maak. kom.
liikmed, inspektorid ja direktoriumi juhataja saagu 4 aasta
peale walitatud._
Tähendus I. Kihelk. tuleks oigust anda, inspektori
dele palka enam ehk wähem kiriku sissetulekust wõtta.
Meile näitab et kir õpetajad wanaste kohustatud
oliwad koolid eest, kui nende ülewaatajad hoolt
kandma, ja et kirko sissetulek (õpetaja palk) ühtlaiso
ka kooli walitsuse sisse tulek (palk) on.
Tähend. II Mõisnikude poolt koolide ülespidamiseks
tuleks seda arwata, et nemad aga mõisa maa peal
elawa wahwa laste koolitamise eest hoolt kannaksi-
Kui kõrge Riigiwal. soowitud muudatused
armulikult elule tõstaks, siis ei oleksiwad meie
rahwa koolid enam nõnde kui praegu seest ja
wäljaspoolt sakslaste wõimuse all ning ei pruugiks
enam nende tahtmise järele tööd teha, waid Balti
kubermangude saksastamise elusoon oleks kinni
seotud. ja Eestlaste suurem soow täidetud, sest Eestlaste
süda ei tuksa mitte sakslastega uhes, waid nendega,
kes nende heatejijad on, se on: Wene keisritega, Wene
riigi ja rahwaga, mis pärast Eestlased ka oma laste
hoole
kasvatamist oma isaliku, targa Riigwalitsuse alla
soowind.
3. Nendel walla liigetel, kes magaskitest wilja
saawad, ehk kellel wilja maksud maksta on,
ka raamatud wälja anda, kelle sees nõutud
wili, kasa wili mis maksta on ja muud wilja
maksud iseäranis peawad sisse kirjutud saama
4. Igale walla liikmele tema nõudmise peale lubada
pearaha arwamise kirjad läbi waadata.
13. Webr. 1886,
No 437.
Kui Liiwi maa Kuberneeri herra
on tähele pannud, et wallawalitsused
mitmed tunnistused, mis wälja teenind
soldatidel ja soldatide naistel wälja
antud saawad, ei saa mitte õigel
wiisil kirjutud ja selle pärast omas kant-
seleis 8 iseäralised wormid kirjutada lask-
nud ja siia läkkitanud on, siis saab ette
kirjutud, edespidi nende wormide järel
kirjutada ja wõiwad walla kirjutajad need
wormid ehk selle kohto kantseleis, ehkwalla
kirjutaja Linde juures maha kirjutada:
1, 1 ja 4 worm tähede jäuks mis soldatil ehk
nende näistel, kes omas waldas elawad,
saawad wälja antud kroono poolt 3 rubla
kuus abiraha kätte samiseks, kui neil lapsi
ehk sugusali ei ole, mis nende toitmise oma
peale wõtwad, ehk kellel jõudu ei ole ennast
toita.
2. 2 ja 5 worm nii samati attestutide jauks
soldatile ehk nende näiste kätte, kes wõeras
waldas elawad,
3, ja 6 worm kes waldas elawad aga ei ole mitte
4. 7 worm passide jäuks määramata aea peale
solati lesede kätte, kelle mehed seaduse reglide
kroono teenistusesse on astunud.
5, 8 worm passide jäuks soldatide kätte,
mis nekruudide seaduse reglide järele
kroono teenistusse on astunud ja mis sest,
et naad teenistuses ei ole mitte kolmandama
kolwanud, enne aego jälle lahti lastud
ja jälle walla juure üles kirjutud on.
Kõik need attestatid peawad wene
keele wälja antud saama.
II kihelkonna kohus,
24. Februaril 1886,
No 584.
Liiwimaa kubermango walitsuse
käsu täitmiseks saab ülemal nimetud
walla walitsustel teaduseks ja täitmiseks
seeläbi kuulutud:
3 rubla kuu peal kroono abiraha on ükspäinis
nende soldatide jäuks määratud, kellel tööd
teha wõimatu on ja kellel politseide ehk walla
walitsuste määramiste järele enesel jõudu
ennast toita ei ole ja kellel ka sugulased ei ole,
kes neid toita tahtwad ja ka üksi niikauaks
kui nad niisuguses hädas on.
Sest et sagedaste sündind on, et wallawalitsuse
niisugused tunniskirjad ka niisugustele soldaditel
Neid kes ometi ehk kauplemise läbi enast toitwad,
kellel omad naesed on, ehk kes kohtude ehk
kirikude juures teenistuses seisawad, siis saawad
wallawanemad kohustatud, enne kui niisugused
tuniskirjad wälja andwad sest selgeste aru saada
et neile, kes tunnitkirjad wälja paluwad, tõeste
Ö. M.
Prodt. 25. Oct No 148.
Landrihti Kohus
Viljandis
21 Oktobril 1889.
No 6051
Wangi asi
Kerro wallawalitsusele.
Uelekuulamise asjus Willem Kali
wasto warjumise pärast
saab nimetud wallawalitsusel selle teadusega et
Kohtualune  Willem Kahl
wangist lahti lastud ja sundimuse passiga oma wal
da saadetud on, ettekirjotud tedda ülewaatamise
all pidada, - nii pea kui tema sinna jõuab.
Keiserliku Pernu-Wiljandi
Landrihti kohtu nimel
aga õnnetuseks jäi mõisnikudele see õigus oma renti oma tahtmist
mööda määrata. Seega wõib mõisnik weel ikka keelmata renti
nõnda suureks tõsta, et maa ometi tema kätte jääb.
Seesama lugu on ka talu kohtade müümisega. Talupoeal on
seadust mööda küll luba oma talu kohta ära osta, aga mõisnik
ei ole sunnitud müüma ja wõib nõnda suurt hinda pärida, kui
tahab. Senna juure tuleb suureks õnnetuseks weel see, et maadega
ühtlaise ka kõik nende peal olewad hooned, mis talu rahwas ise
oma kuluga ehitanud, mõisnikude kätte on langenud. Iga talupoeg
püüab oma koha peale wõimalikult täielised ja sündsad hooned
ehitada, sest muido ei wõi tema maea-pidamine ja põllu-hari-
mine mitte edeneda. On talurentnik wiimaks kõik oma raha ära kulu-
tates ja sagedaste weel juure lainates head hooned ülesse ehitanud,
siis on muidagi koht paljo enam wäärt, kui enne. Kohta päriseks
osta rentnik sedamaid ei jõua, sest ta põle weel mahti saanud,
oma ehituste peale ära kulutatud kapitali kasuga kohast wälja
teha. Seal tuleb siis sagetaste niisugune, kes kaubitsemise wõi mõne
muu kõrwalise teenistusega omale raha on korjanud, ning ostab
koha ära. Aga rentnik, kes koha hinda seega ülendes, et head
hooned ehitas, peab kohast wälja minema, ilma et tema oma
hoonete eest mingisugust tasumist wõiks nõuda. Nõnda peawad
just kõige hoolakamad ja tublimad taluspoead oma kohtadest
ilma jääma. Sellepärast ei julge talu rentnik enam häid hooneid
ehitada, waid on sunnitud wiletsa urtsiko sees kiratsema,
ning läheb põllu harimisega ikka tagurpidi. See on meie üle-
üldise põllu harimisele suureks takkistuseks.
Sellepärast oleks siis soowida, et mõisnikud sunnitud
saaksiwad talumaid, Riigiwalitsuselt 12 wiimaste aastate
rendi põhjusel ära määratud hinna järele talu rahwale müüma
ning hooned, mis talu rentnik oma kuluga ehitanud, peaks
ka rentniko omandus olema. Muido ei ole iialgi loole,
et Riigi walitsuse tahtmist mööda talumaa täiesti
Eestlastele jääb ja Eestlased niipaljo kui wõimalik aega
mööda maa omanikuks saaksiwad ja oma põllu harimises
edeneksiwad.
mõisadest
II. Kiriko waldadest, kiriko waldadest ja õpetaja palgast.
Praego on kiriku wallad sarnatsel wiisil kiriku õpetajate wõimuse
all, nago mõisnikude wallad mõisnikude all. Õpetaja wõib renti
oma tahtmist mööda määrata ehk kogoni teuorjust oma talu-
maade peale seadida, mis läbi sagedaste kogoduse liikmete ja
õpetaja wahel pahandused siginewad, mis kiriko ametiga mitte
kokko ei sünni. Et õpetajad kiriku mõisade maid enamist ise hari-
wad, siis peawad kihelkonna talu rahwas neile mitmel pool
hulk teo päiwi orjama ja kiriku mõisa tööd kas kõik ehk
osalt ära tegema. Nõnda on õpetajate palk wäga mitme
sugune: raha, mõisa, walla-talud, tööpääwad, puud, wili,
linad, kanad, munad, kindad, sukad, wööd j.n.e., mis läbi
nende aastane sissetulek 5 kunni 6 tuhat rbl. ja tihti weel
suusem on.
Sellepärast oleks õige, et kiriku waldade talumaad
Riigi walitsuse sundmusel nõnda sama wiisi talurahwale saak-
siwad ära müüdud, nago kroono mõisade talud, ning et kiriku
mõisad saaks wälja renditud ja õpetajatele koguduse suuruse
järele kindel raha palk määratud. -
III. Talukohtade kaubakontrattide uuesti läbi waatamisest.
Maa kauba kontrahid mõisniku ja talu poea wahel ei tehta
mitte igakord seaduse järele, ehk küll seadusgi talupoegadele
kui ostjatele ehk rentnikkudele liig paljo kohuseid peale paneb.
Mõne talukoha peale kirjutatakse mõisamaa maksusid,
ehk mõisnik jättab enesele weel mõned omanduse õigused,
nagu kruusiaugud, lina leotamise kohad, kalapüüdmise
õigused j.n.e. järele, nõnda et ühel kohal kaks omaniko
on. Mõne kohale pannakse weel niisugused tööd peale
Postitask peab kiriku mõisas tagasi olema iga tõisi-
pääw ja iga lauba õhta.
Kandmise ring käib 1888:
Uue Wändra kannab lauba 2. Jaan. seni kuni kesknädal 27. Apr. 34 korda
Kerro " " 30 April " " " 29. Juni 18 "
Lelle Eidapere " " 2 Juli " " " 24 Aug. 16 "
Wilowere " " 27 aug " " lauba 17. Sept. 7 "
Wana Wändra " kesknädal 21 Sept." " kesknäd. 21. Dezbr. 27 "
kirikowald " lauba 24 Dez. " " lauba 31 Dezn 3 "
/see aasta sest et 1888; 105 korda kandmist/
Kes seda postitaskut enam kui kaks tundi kinni
peab, se langeb selle trahwi alla, mis patent
posti patendid nimetawad: ja kes selle ringi käi
mise ilma lubata segab, kannab kõik kahjud,
mis selle läb sünniwad.
Lelle 18 X/XI 87
Cirkuliar Wändra kihelkonda.
Kihelkonna ämmal on 1886/87 aasta palk
weel wana kauba järel maksa ja on waldadel siis
maksa: 1, Uue Wändra - " - 11 rubla 25 kop.
2 Wana Wändra - " - 9 " - "
3 Kerro - " - 6 " - "
4. Wilowere - " - 2 " 25 "
5. Lelle Eidapere - " - 5 " 25 "
6 Kiriko wald - " - " 75 "
34 rbl. 50 Kop.
Seda raha on kiriko herra nii hea 15 - 22. Novbr.
kiriko mõisas wästo wõtta.
No 23. Lelle 4. Novbr. 1887
Et nüid talwe hakkab ja siiski weel ei ole kuskil maan-
tee äärsed ajad maha lõhutud, siis saab seeläbi kõigile
wallawalitsustele kinnitatud, et nad wiibimata kõik ajad
lasewad maha lõhkuda ja ise järele waatawad, et
nad maha lõhutud on. Kui mina peaks kahe nädala
pärast leidma, et weel kuskil ajad lõhkumata on,
siis saawad need walla walitsused kus seda leida on
Silla kohto trahwi alla saadetud. Niipea kui lumi
wäärt maas ja tuisatud ilma akkawad, siis on
walla walitsustel hoolt kanda, et oksad ehk õle
tuttid tee ääre saawad pantud. Nii pea kui
talwised tuisud teed peaksiwad hange matma
siis peawad wallawalitsused ilma et nad käsku
ootawad need umbed kohad oma tee tükkide
pealt lahti laskma rookida, muidu nemad lange-
wad trahwi alla.
No 25. Lelle 4. Novbr. 1887.
Pärno Kihelkonna
Kohus, 16. Nowembril 1887.
No 3431.
Wändra kihelkonna
wallawalitsustele.
Kuberneri Herra käsu täitmiseks saab ülal
nimetud walla walitsustele seeläbi üles antud,
tähele panna, mis Kubermango tseitungis
9mast Nowembrist s.a. No 125 maha
Kõigekõrgema käsu järele
Liiwi- ja Kuura Kubermangude rewideria senatord
Herra Manasseinile.
Liiwi kubermangus,
Pärnu kreisis
Wändra kihelkonnas,
Kerro walla, kõige
alandlikum palwe.
Keisri Majestädi Aleksander III. armust loodame, et Tema
seda õnnistatud hakatust, mis Tema õndsad esiwanemad, keiser
Aleksander I. ja Aleksander II. Eesti rahwa õiguste poolest ette
wõtnud, seega lõppetab, et Eestlased teiste suure Weneriigi
alamatega õiguste poolest ühesarnatseks saaksiwad. Sellepärast
julgeme kõrgeste auustatud Senatori herrale mõned soowimised
ette tuua, tähenduseks, mis asjad Eesti talu rahwa elukorra ede-
mist weel takkistawad, ning mille poolest muutmist ja paran-
damist palume.
I Talukohtade päriseks ostmist seaduse sundmusel.
Sest aeast saadik, kui Saksa rüütlid Baltimaad omale
wõtsiwad, on üks osa maad ikka talumaaks arwatud saanud.
Kui 61 aasta eest tagasi Balti talurahwas ilma maad and-
mata priiks lasti, langes kõik maa hoopis mõisnikude kätte.
aga siisgi tegi seaduse raamat wahet mõisa ja talumaa wahel
(waata Balti kubermangude seadus III. jägo § 600). Sellest on selgeste
näha, et Riigi walitsus talumaad rahwa kätte soowis jätta,
P. K
II K K.
17. August. 1887.
No 2572.
Wallawalitsustele.
Liiwi maa kuberneri herra käsu 7. Augustist,
s.a. ära täitmiseks saab ülemal nimetud walla-
walitsustele seeläbi meele tuletud, et nemad pea-
wad omad kirjad nende keeledes kirjutama,
mis selle üle Kubermango zeitungides kuulutud
kuberneri herra seadmised käskiwad.
Selle juures saawad wallawalitsused kubermango
zeitungis No 58 selle aasta mahatrükkitud
Seenati ukasi 29. Aprillist s.a. No 4926 peale
juhatud.
P.K.
II. K. K
17. Augustil 1887.
No 2577.
Sest et sündind on, et wallawalitsused on
wäeteenistuse õiguse attestatid wälja annud,
mis tõega mitte ühte ei lähe, siis saab kuber-
neri härra käsu peale wallawalitsustele meele
tuletud, et nemad, kui nad niisugust waltset
attestatid wälja andwad, tugewaste saawad trah-
witud saama.
18. August. 1887
No 8556.
Kihelkonna eestseisja herra poolt.
Teed Wändra kihelkonnas saawad sõidetud:
Reedi 25. Septembril: Lelle - Kõnno.
3 Lelle küüt hobust kello 4 pärast lõunat Lelle mõisas.
Laupääw 26. Septembril.
Wilowere tee, Wihtra tee, Wana Wändrast Kerro kaudu
Kollo; Kollost Lelle.
3. Wilowere hobbused kello 8. hommiko Wana Wändra mõisas.
3 Uue Wändra hobused kello 8 hommiku Wana Wändra mõisas.
3. Kerkau Kõnno ja Kaisma hobust kello 9 hommiko Wana
Wändra mõisas.
3. Kerro hobused kello 11 Kerro walla majas.
3. Lelle hobust kella 2 pärast lõunat Kerro mõisas.
Wallawanemad seisawad tükki postide juures
Silla kubjad istuwad mino pukki.
Kõik kraawid olgo puhastud, kõik rööpad teidetud,
ja silla tukki postid püsti säetud, kõik tee
8 jalga laialt kõwaste kruusiga parandud ja
kõik aod tee äärest maha raijutud.
Lelles,11/IX 1887
Baron Huene
Kihelkonna Estseisja herra.
Ringkiri Perno Silla kohto poolt.
25. Septembril 1887. No 10796
Kuberneri herra on tsirkuläriga No 7492 d. d. 2 Sept. s.a.
Silla kohtol ette kirjutand, walla walitsustel teda anda,
et sest saadik kui kihelkonna koolid Tarto kuratori all
seiswad, nende koolide maad ja maiad enam mitte
kihelkonna omandus ei ole, ja kui üks nii sugune
kool konwendi mõistuse peale kinni pandud saab, siis ei
tohi need maad ja maead lutheri usu kiriko heaks
pruugitud saada.
Silla kohus
9. Juni 1887
N 6046.
Ringkirja läbi ette kirjutud sellejärel kangeste
watata: 1.) et metsades tuld tehtud ei saa.
2.) et tule ased kustutud saawad.
3.) et marja ja seemne korjajad mitte
tuld ei tee ja tuld metsas § 546
järel kustutada.-
9. Junil 1887
N 6036.
Guberneri härra kässo peale saab seläbi
ette kirjutud ja käsk antud, igal pool teada
anda et keik woorid peawad, kui postihobu-
sed ja teised wankred ja saanid, kellel enam
kui üks hobune ees on - teed andma ja
parema poole wälja pöörma.- Wasta panijad
saawad seadust mööda trahwitud.-
II Perno kohto poolt
19. Junil 1887
N 2133.
Guberneri härra käso ära täitmiseks saab
siitpoolse ringkirja peale 26. Aug. 1885. N 2572
tähendades meele tuletud, et valla valitsused
kui nad soldati leskedel passid välja andvad
nende passide sisu peavad laiemalt
üles andma, millal nende mehed on kroonu
teenistuse astunud ja millal nad lahti las-
tud on saanud.
N 6446.
Ette kirjutud Jaan Kommisari järel,
otsida ja Silla kohto teada anda.-
II Kihelkonna kohus
6. Juulil 1887
No 2344
Wallawanematel saab seläbi kuulutud, et edes-
pidi Kubermango kohto eeskirja põhjusel nende
hoonete tulekahjode juures, mis iseäraliko
takseremise järe Kubermango tule asse kurantsis
üleswoetud on, kahjotasomise raha kättesaa-
mise juures Sillakohto attestat Prokoreri härra
luba üle palwekirjal juurepanna on, sest et
ilma selle attestati palvekiri ei sa mitte
tähele pantud.
21. Juulil 1887.
No 7466
Pärno Silla kohto poolt saab seeläbi
teada antud, et Emil Kossbri kinni-
wõtjal on 100 rubla palka lubatud.
Kihelkonna eestseisja herra poolt ring-
kirja läbi 26. Augustil s.a. konwendi peale
tellitud, kus ette wõtta on:
1.  Ämma palk
2 Iseäralik protokolli raamat kiriko
ja kihelkonna konwendil.
3 Sisse säädimine seadusliku patenti poolist
Lelles, 14. Augustil 1887. No 15.
Eestseisja herra Baron Huene.
Kiriku eest seisja Herra poolt 26. Augustiks s.a.
walla saadikut Wändra kihelkonna koolimaeasse
kel 11 e. l. konwendi peale tellitud kihelkonna
koolimaea paranduse pärast nõupidamiseks.
Kõimal 9. Aug. 1887. No 6.
15 IV 44
N 87
kultuur laupaev
Emakeel. kiri 65
Mingi imelik, suisutav sumin -
Ei mõista veel, mida see hellitlev sosin.
Aga kõrvu jääb püsima kumin,
säält sigineb huultele sõnadetosin.
Nõnda sellelt, kes ilmale tõi,
poiss suhu sai igale asjale nime.
Sõnu rinnast koos piimaga jõi,
ja teoks sai, sündiski rääkimisime. -
Nüüd ta kasvatab Atsi ja Tõnu
ja kuulab, kuis laulab neid uinuma memm,
ja laulab neidsamaseid sõnu,
kust tema kord õppis, mis tähendab "m".
Ja ta mõistab, et midagi jääb,
et sõnu, mis juurtega kasvanud suhu,
ei või tabada aegade hääb
et emakeelt tormihood huultelt ei puhu.
Ants Viires.
Otepää
et passi Kassa ja waeste Kassa Rahha wõip Ilma
eentressita abbis wõtta
et wõitra maja selle ärra kaubeldu Rammuli
maja wasta ärrä wahhetada mes walla tarwis paljo
sündsämb om.
et läsjä soldati naise sawa walmit walla puid
egga üts 1/2 süld ja sedda puu Rahha tassowa nemmä
töga taggasi ja wald raop ja weäp manno
et Johhan Traks saap pole walla maija hendale
Rendi päle Ja massap 8 Rubla taadre eest, ja wõip
3 1/2 wakka maad linna külwä.
Nõumehhe kes nimmelt
man olliwa
Otto Korrol XXX
Jürri Pauts XXX
Johhan Rautsep XXX
Peter Hauk XXX
Mihkli Samosoon
Mihkli Traks XXX
Johhan Traks XXX
Mihkli Ruhntahl XXX
Peter Ruut
Waimellen sel 18 Januar 1872
Üllewan nimmetetu päewal olli
Nõumeste selts koon ja walla wallitsusest
Rahha ja kingitus
Rõiwa Rahha 18 Rubla
teerahha 1,50 2 rubla
Ja ärra minneija Nekrutt saap kingistust
8 Rup 25 k
Summa 27 R. 75 k.
ja saije Nõus woetus et nik Loositu
Nekrudi 11 meest sawa kommusijonile
ütte korraga ette panda
ja nimmetetu Noumehhe omma omma
Kaega sedda protokolli kinnitannu
Mihel Runthal
Otto Korrol
Mihel Traks
Jurri Pautz XXX
Peter Наuk XXX
Wäimella sel 27 Märtzil 1872 olli täwwelinne
Nõumeeste selts koon, sis saije Rammuli pool maija
Nõumeeste lubbaga Rammuli pool maija wälja
Johhan Hauk
Jaan Lätte
ja Loos tulli Jaan Kusti päle, ja massap aastas
80. Rubla ja täüdäp kik walla tahtmist nida kui
seni Ajani.
Mihkli Runthal
Johann Hauk
Johhan Rautsep
Johhan Traks
Mihkel Samofon
Wäimellän sel 20 Aprillil 1872
Olli täwwelinne Nõumeeste selts koon, sis saije
walla wallitsussest ette pandus
1) Kadde Korroli poja Mihkli kolitamisse tarwis
lubbatu 1 mõõt 4 karnitzat Rükki
2) Walla maja eest saap seddä wisi mastus 1000
Rubla sel 1 Aprillil wäljä massa, ja wõlla kirri
300 Rubla suur saap wälja wõetus 1875
2 wõlla kirri - 300 Rubla 1 Aprillil 1876
3) Hindrek Runtahl wõttap Herne pandmisse Ammeti
hendä päle, ja tenip Ilma palgata nii kawwa kui
temma wäimella wallan elläp.
4) Johhan Kangru wõttap wäimella koggokonna
kirjotusse hendä päle, sis saije se lepping nida
tettüs: temma wõttap kigge täwwelikku selle
walla kirjotamisse hendä päle, nimmelt ka Maga-
si kirjotamisse ütte aasta päle ja käüp egga
näddäli üts päiw kohtu päle, ehk kewwate nink
süggüse kui Maggasist saap wiljä wäljä antus
käüp temma kats päiwä näddälist, selle eest
saap temma palka 40 Rubla. Nelli kümmend
Rubla Hobbe ja wilja 6 wakka Rükki 6 waka Keswi
sel aastal riiga een om, selle et see een kiri
om hilda tulnu, ja es tija platsi walmistada
ei ka wastse ehitamise tarwis pääraha rehnungi
tegemise aigu see asi teedmata olli ja raha sisse selle
pääle wõetu ei ole, kuna sel aastal esiki suur
ehitus, se om: Rammulile rehetare - ette om
wõetu ehitada, nink kuiki moodu wõimalik
sel aastal ei ole seda suurt tükki ehitust ette
wõtta, sis om nõumeeste:
Et sel aastal see eenkiri wõimata täuta om,
sis Keiserliku Tartu V Kihelkonna kohtule
palwet ette panda, et austud kohus luba
annas een tulewal aastal, kui pääraha
rehnungiga selle pääle raha saap sisse wõetus,
seda ehitust ette wõtta, nink kui ka matriali
selle ehitamise pääle muretedus saap, et se
maja ka wõip paljo tublemb, täwwelikumb
om, nink kui ka nüüd ette wõetawalt wip saada
Selsamal päiwal.
Pand wallawanemb ette kassaka palwet et
tema sel aastal selle antawa wangi leiwaga
läbi ei ole saanu, kuna sel aastal paljo
wange om toita olnu, - siin mõistetuisi ja
läbi minejid, - nink palles et talle see rohkemb
kulu pääle saas walla poolt abi antus.
Et Kassak selle antu 2 mõõdu rükkiga läbi ei
ole saanu, sis om tälle weel selle tarwis anda
2 mõõtu rükki manu. Niida, kui een-
tulewal aastal kah kasak selle peris saiswa
wangi leiwa, 2 möödu rükkiga läbi ei saa
wallawanemb näge et hädaste waija om,
see täämba lubatu 2 mõõtu rükki weel manu.-
Selsamal päeval.
Pandse wallawanemb ette soldati näise
Ann Wõitra perast, kes 67 aastat wana,
et seesama on pimedaks jäänu nink ei
jõwwa enamb henda selle antu 3 mõõdu
rükkiga toita, ja palles et talle saas weel
manu antus.
Kui Ann Wõitra enam selle antu 3. mõõdu
rukkiga läbi ei saa, sis om talle weel 3 mõõtu
rukki manu anda, niida et tema aastas
6 mõõtu rükki saap.
Wallawanemb: Jaan Kuk
Wöörmünder: Jürri Soosaar XXX
nõumees: Adam Sulg
Peter Pallo
Jürri Waask
Mihkel Repp
Jaan Rikkant
Jaan Härg
Hindrig Krosen
Wäimellän sel 27 Januaril 1872
Kohtu majan
Jaan Kuk tulli ett et temma om Marri Käole
maad kündnü 2 kolmantlikku alla ja Lihna tennü
sis mõistse koggokonna kohhos, et se naine peäp se
töö eest üts Ruubli masma, ja Jaan Kukkel olli selle
naisele päiwä teggemisse eest 30 Kopka massa saije
wäljä mastus.
Daniel Kuljus tulli ette, ja kaibas et Jaak Härg
om palka jätnü masmatta, ja om lubbnu Danielile
üts paar sapit lubbanu Talwes piddädä Koggokonna
Kohhus mõistse, et Jaak Härg peap Daniel Kuljus-
sele masma 2 Rublit 60 kopkat
Man olliwa Pä kohtumees Jürri Waask
2 Peter Pallo
3 Jaan Zuhna
Wäimella koggokonna Nõumeeste seltsi nimmel
majan sel 12 Martzil 1872
Üllewäl nimmetetu päiwäl saije Wallawallitsussest ette
pantus.
Maggasi wiljä waljä laino perräst täwwe maja päle
saije nõumehhist lubbatus 1 Zetwert Rukki, ja üts
1/2 Zetwerti Keswi ja 1 Zetwert Karo Kuu päle
Ja weermätse sawa eggaüts omma ramatu ja nimme
päle
Mai Pandsile om lubbatu 6 mõtu Rükki Ajastaja päle
Rammuli maja jääp walla majaks
Rammuli Jaan peäp Rammuli majast wälja minnemä
et wõrahe walda woip Wiljä wälija lainatus sada
Peter Hauk
Otto Krrol
Mihkel Samoson
Juhhan Rautsep
Jürri Paulz
Johann Traks
Kool jääp wana koolmeistre Jaaska kätte
nink tema wastutamise ja hoole kandmise
ala, - ent niida: tämä jääp sääl koolmeistres
kes kõik tähest täheni kooliwalitsuse tahtmise
perra sääl kooli man peap täitma, ent kui
kui kooli walitsus temaga rahule ei ole, sis
jääp se tema hoolde üts säärane koolmeiste
sinna koolitama panda, kellega kooli walitsus
rahule om, – nink sis peap ka tema selle eest
iks hoolt ja muret kandma et seesama
omma kooli tööd täwwe usutawuse ja hoolega
tege nink mitte palgalise kombel, - ja sis
mas tema es. ka talle palka nii kui leping
and söögi ja kand muid tema eest hoolt
neide endide wahel sünnis sest walla poolt
saap temale üts saiswa palk mastus, se on:
110 rubla, tema henda pääraha ja 6 rubla
tulewalguse raha astas nink prii kooli
lämmistamise puu; muido maja üles pidamine,
kõrran hoitmine ja walitsemine jääs ka tema
hoolde.
See otsus sai ette kutsutun koolmeistre Jaan
nink tunnistas seda oma käe ala kirjotamise
läbi:
Ent enne saagu see
koolmeiste: J: Jaaska.
otsus kooliwalitsusele
ütte ärä kirja läbi ette
kantus kinnitamises, et
I Wöörmünder Jürri Losoon
een tulewal kewajal
wõip see asi algneda.
Nõumees: Adam Sulg.
Copia Kooliwalitsuse
wälja kirjutet sel 17 Nov. 1878
Jaan Rikkand
Hindrek Kropen
Johhan Käggo.
Kiik neid otsusse peap moisapolizeile
teede andma
Waimela nõukuhus sel 14. Decembril 1878.
koon olliwa: Wallawanemb: Jaan Kuk
wöörmündar Jürri Soosaar
Nõumees: Adam Sulg
Johan Repp
Hindrik Krossen
Pand se wallawanemb nõumeestele Keiserliku
Tartu V Kihelkonna kohto käsu kirja, sest 2 Decembris
kewajal
sest kottussest ära wedada een tulewal walla peris
Krundi pääle, sinna ülen ehitada koolimaja
hää ahi sisse tetta; - ja selle eenkirja ette pandmis-
sest ja nõu meeste otsust sel 28 Decembril s.a. üle-
wan nimitet kohtule teeda anda.
Sai selle een kirja pääle nõwwu peetus.
et see kästaw nink ära weetaw maja om kohalt
kõhn ja mädä, puudulik ja kõlbmata ärä wedamise
tarwis, ja et sääl kästawa platsi päält
Selsamal, päewal,
Walla wannemb pantse nougule ette kihel kona
Kohtu Herra susõnna ütteluse pääl se Rommuli
maa pääle lainotu willja kassa rahast lainatu
koolmaja ehitamisse ja koolmaja maa otsmisse pääl
mes weel walla käen wallan om hingi päält sisse
wõtta maakogul sell ülle otsusi tette ehk kui
modi se wõlg wahantetus sasi
Noukogu tegu otsuse et perrehel ei olle
milgi wisil woimalik, pärahele manno
lissato selle perrast, et ennemisse kõik luba
tähte ja pässe pääl walla pool piiri
ellaman ommawa, neide käest om
wõimat sedda kätte sada.
Noumehet.
wallawannemb, J. Wäiso
Wöörmendret - P. Paal I P Pahl II
J. Jaaska. A Maos
P. Musto XXX
A. Pähn XXX
P. Kurrusk
M. Samoson
Peter Kiltre
Wäimela nougukogu koos ollek sel 10 Juni 1885.
koon olliwa eenitsja Jaan Waiso
wöörmündret Peter Pahl I ja II
nõu mehed Adam Maos Jaan Kuk
Jaan Jaaska Peter Musto
Ado Pähn, Michel Samoson
Johan Kiltre, Peter Kiltre
Wallawanem pantse tämbatsel päiwal
kooli walitsusse kässu perra noukogule ette
cantitatis tulli ette Jaan Kabbel et ta nou-
kogu polt Rammuli kooli jätwast koolmeistri
wollitus saasse. Jaan Kabbel saie nou-
meeste ühel meelel ja ühel hälel Rammuli
kooli koolmeistriks wallitus, kollmeistre
Jaan Kabbe saap ettimätsel astal 100 rubl
raha palka ja 6 rubla tulle rahha, teisel
Kui edesi on
aastal saap tema 100 rubl raha ja 6 rubla
Jaan Kabbel om lubanut neide tingimiste-
ga se ameti wasta lubanut wõtta.
ja tulleb suwwel egga kotta naddala perrast
palwe tunti piddama ja saap ütte tukku
asja maad manno,
sis se ärra kinnitata nink nuste
wallitu koolmeister läbi prowida
kas ametile on kolblik.
Wäimella kohtu majan
sel 30 Detzembril 1871
Üllewän nimmitetu päiwäl kunna täwwelinne nõu
meeste, selts koon olli, ja walla wallitsus and omma
ajastaja arwo ette.
maggasi wiljä mes Ramatu Arwo perra peäp ollema
Rükki 502 Zetwerti 56 karnitzat
Keswi 243 Zetwesti 9 karnitzat
Karo 451 Zetwerti 50 karnitzat
Passi Kassa Rahha 309 Rubl 96 k
Waeste kassa - - - 121 Rub 89 kop
Walla latik - - - 9 Rub 52 kop
Waeste laste warra - 112 Rubl 90 k
Sis saije lõitus kik wälja laintu willi taggasi mastu
ollewat ja Kik üllewän nimmitetu kassa õige ja
täwwelisse ollewat, ja sis saije een tullewa Ajastaja
päle nõus wõetud
et Kik ülle ollew hinge willi saap ärra müwwa, ja
selle ärrä kaubeldu walla maja eest moisa herrale
sisse massa nii paljo kui Rahha künip et wõlla
kirjo ei sa selle maja päle kirjotetus
1se jala polgu
3da roodu 3da piirivalve
Polgu Ülemale.
Raioni Ülem.
1" oktobril 1921 a.
Smolnitsa
Kannan ette, et Smolnitsa kauba-
vahetuse punkti kaudu on septembri
kuu jooksul järgmist kaupa sisse ja
väljaveetud:
Arro kontor.
Sisseveetud:
Rukkid... 3pd. 6 naela
Kala.... 3 pd. 25 naela
Eesti raha.... 625 marka.
wäljaveetud:
Soola.... 30 naela
Tallanahka 16 naela.
Riidevärvi... 20 pakki.
O. Nuudi kontor.
Sisseveetud.
Rukkid.... 6 pd. 5 naela
Eesti raha.... 232 marka.
Duuma raha.... 3000 rubla.
W. Nõukogude raha... 164. 500 rubla.
Hõbe raha á 15 kop... 5 1/2 rubla.
Soola.... 2 pd. 37 naela
Tallanahka... - 14 1/2 naela
seepi... 20 naela
Tikku 4 pakki
Õmblus nõelu... 3 pakki á 15 nõela.
Lipnik Võmma
Polgu ülemale
7 Oktobr 1921
10.10.21
Kannan ette siin kaasas
Vtrojas oleva kauband. punkti Arro Co
septembri kuu aruande ühtlasi tea-
tega, et tähendud k-punkti tegevus,
on minu poolt 30 sept. Skamja kohal
piirimaaribal lõpetatud kuna ta
1. Jalawäe polk
11.10.21.
17053.
katkestud oli juba ennem sellekohas-
te juhtnööride puuduse pärast.
Arro Co asus Vtroja külasse, mis peale
luba on kuna tegevust siitsaadik
pole alustanud.
Tähendud k-punkt oli ülalnime-
tud kohal, kus ta tegevus lõpetud sai
oma tegevust alustanud 17 septembril s.a.
endise roodu ülema teatel.
Lisa: Väljavõte Arro Co kaub. raamatust. 2 lehel.
Kuu ja pääw
127, 16 kop. 59 kop mahaarwatud, jääb
126 rubla, 57 Kopp.
Täie pearaha alla sai arwatud 75 hin-
ge, siis tuleb iga maksja hinge
peale 1,66 kopp. maksa.
Ja poole pearaha alla sai arwatud
3 hinge à 83 kop. 2 r. 49 kop
124 rubla 50 k.
2 - 49 -
42 kop
Jääb järel
127 Rubla 57 k.
8. Okt. 12
Koolitoa juure said mullu
Koolilauad tehtud, need tulid
maksma 7 rubla 50 kop.
Lubja sai ostetud 4 tündert.
Naelad
Kleidungi lauad said ostetud
4 rubla 13 koppik.
Tööraha Koolilaste laudade raha
se tuli 7 rubla 50 koppik maks-
Kommissioni talitajale sai 1 rubl.
lubatud.
Talitaja: Hans Aaman
Abimehed: Peeter Laasfeldt
Jaan Remmet
Kuu ja p. No
nikkude nõuheitmise prottukoll.
Hans Baumann Peeter Laasfeldt
Jüri Kuutman Jaan Benjam
K. Kirjutaja: JUmberg.
Kihhelkonna kohtus labbi wadetud
Juurus sel 15mal Decemb 1879.
22 Tetsemb 13.
Kogukonna maease olid kokku
tulnud talitaja talutuse al, oma Abi-
ja Wolimehed
Talitaja: Hans Aaman.
Sel tänasel pääwal asil 22 Tets. sai
Toomas Penjam, Kes rumal oli ja on,
nüüd tema ülespidamise pärast nõu pee-
tud, seal uudes saunas. Esiteks, et Jaan
kid palgaks, nii kunni Jüri päini
1880 aastani. Peale Jüri pääwa,
Kui tema sinna sisse elama läheb
ei taha enam palka. Ema peab
söötma kunni Jüri päini, oma toitu
et weel oma koha wilja on, mis kohast
sai. Ahju kütti peab talitaja mõisa
hära Kääst paluma, peremeestel ei old
Magasi aidast saab esiteks se wili an-
Wolimehed: Hans Pauman +++
Jaan Remmet XXX
Peeter Lassfeldt
Kuupäew
5. Dets 11.
Juuru walla kogukonna, täis
otsus.
Kogukonna maease olid tali-
taja talutuse al kokku tulnud
talitaja oma abi- ja wolimestega
N 8. al sel 14. olid Koolimaea
ehituse tarwis ja material
mis sinna läks, aga muist
mis selkorral maha jäi, saab
juure arwatud ja on selle-
pärast kokku tulnud asja
järel arwama.
Pliit sai ostetud ja tuleb
walla peale, 2 rubla 82 kopik.
enne oli 11 rbl. 44 kopik
2 - 82
14 rbl 26 kopik.
Kommissiooni talitajale ja tellis-
kiwid 7 rbl. 25, ja aea raha
40 kopik. Üks tünder kapsa 90 kop.
Summa 22 rubla 81 kopik
mis wolimehed ülese wõtsid
ja iga pere ja saunikude peale
ärajäotud sai, nüid wällast
saab korjatud
Talitaja: Hans Aman
Tal abi. Peeter Laasfeldt
Jüri Jaagupson
Peeter Metuusalem
Jaan Tikman
N wolinikude nõuheitmise protuk
otsus
Wolim. Bearn Erdel +++
Hans Wilks
Jüri Suuman
Juuru kih. kohtu poolt sel 16 aL. Detsembril
1881 läbiwaatatud.
Kirjade
numbri al
seisawa kir-
ja peal se
kiri tehtud.
Millal
Wäljawalmistud kiri.
allakirjutud.
Ado Langile
Annan se läbi teada, et Passi raha
peab enne minu kätte saadetud olema
ja selge adres juure kirjutud, siis saab sel 15mal
pass politseise saadetud.
talitaja: Mats Lugima +++ 1888.
Juuru kihelkonna kohtule
saadan Kai Winkelmanni, ja sel 15mal
Mihkel Tuberiku passid kinidada. Januar
talitaja: Mats Lugima XXX 1888.
Kubermangu trükki majast
pallun see läbi 15 walged passi lehte, sel 3mal
ja 5 walged kroonu meeste passi lehte. Februar
Talitaja: Mats Lugima XXX
saab se läbu teada antud, et sa ei
olle siit kogukuna liige, ei sina ega
soo mehe poolt, sest oma kirja sees
ütled enast, Padise waldas paldiski
ligital olewad sundinud sele pärast
wõid sealt passi wõtta ehk sealt
kus sinu mees on sündinud, sest
sinu mehe sündimise kohta ei ole
sa mulle teada anud, sest, mina
arwan et sa oled oma sündimise
walla ära unustanud, selle pärast,
ei wöi mina mitte teise kogukona
ja peals e
liikmele passi wälja anda, sest, sa ütled
et Padise wald olla paldiski ligidal,
sel 24mal
aga Pae wald on Juuru Kihelkondas.
Feb 1888.
talitaja: Mats Lugima XXX
Tallu asjade komisioni kirja peale
sest, 24 Februar No 88 s.a. anna teada
selle küssimise lehe täitmiseks kui
paljo kogukona amet mehhi on, ja
Sel 3tamal
kui paljo nemad palka saawad.
Marts 1888.
Kretitkassa wallitsusele saab
Hõreda ja Pae walla kohtu poolt,
tunnistud, et kretitkassa pabber 200
Rbl suur No 31774. nimetud walla
mehhe Jaan 364 Mobeli oma on,
ja palutakse kretitkassas selge
sel 5 tamal
raha wasto ümber wahedada.
Kohtu wanem Hans Tuberiku XXX
Juuru kiriku õpetajale
Saab see läbi auupakulikult,
tunnistud, et Mari Ehrback on
mõistetud kiriku uueste armust
osa wõtma, ära sürnud Wiiu
sel 28mal
Tunneli asemel.
Talitaja. Mats Lugima XXX
Sel 20.mal Aprilli kuu pääwal 1870, sai Pearna
Niggoli wõlg, mis tema suure krono kääst lainanud
walla laekasse pantud.-
6. pütti rukki est: 1. Rbl. 40. Cop pütt. Summa 8 Rbl 40 Cop.
ja peale selle weel raha. " " W - . -
ühte kokko on walla laekasse
pantud. - 10. Rbl: 40 Cop.
Tallitaja Jürri Laars XXX
Abbimees. Jaan Baumann +++
Gustas Einthal XXX
Woolimehhed: Jürri Baunann XXX
Pridik Tikmann X X X
Mart Wilks. X X X
Sest nimetud rahhast, sai 2 Rubla wälja
wõtud ja mois maksis 3 Rubla
jure, 2 wakka rukki seme heest
siis sai ülle pea 3 Rub. temma wõlg-
nikule, Kihhelkonna kohtus ärra
jäutud.-
Krusi Pearna warrandus sai seda möda
ärra jäutud.-
Oksioni peal ühhe wankri heest 5 Rub. 15 kop.
Pohl sauna rahha
"7" 50 "
Mois maksis 2 wakka rukki
" 3 " "
seeme heest
15 65
Krono wõlg on -
10 - 40.
wõlglaste kätte, kiehhelkonda
kohto ärra jäggada
"15" 40.
jäb " " 25 kop.
Jürri Laars
Sel 11mal Febr. k: p: 1871. ollis Juro walla
koggokonna liikmed täieste kous.-
Tallitaja Jürri Laars
Abbimehed: Gustas Einthal.
Jaan Baumann
Woollimehed: Pridik Tiekman
Jurri Baumann
Jurri Pent.
Jaan Herberger.
Hans Baumann
Mart Wilks:
Woollimeestest sai lahti moistetud:
Juri Wanmann koha rentnik, ja ilma maadeta
liike Jaan Herberger.-
Nende assemelle said moistetud:
Hans Amann koha rentnik, ja ilma maadeta
liike Mart Nikkolo.
Abbimehed: Gustas Einthal XXX
Jaan Baumann XXX
Woollimehed: Priidik Tiekmann XXX
Jürri Baumann XXX
Jürri Pent +++
Jaan Herberger XXX
Hans Baumann XXX
Mart Wilks XXX
Kuu j p.
N Juuru walla kogukonna täis
1. Januar 2.
Koolimaja ülewal pidamise pärast ja
se on:  maja ehituse parandamise, kui ka
maja soojendamise üle sai se nõu peetud
nagu enne juba, mõlemad wallat kous
oliwad olnud ja adra suuruse üle waid-
lenud mullu aasta 1883 kewade, mis
mitte siin raamatus ei ole ülesse pandud, aga
nüüd saab tähentud, kuida maja paran-
damine pidi käsile wõetud saama, selle
üle oli se: et Juuru jäewad 15 kuue päewa
koha aru ja Atla walda jäeb 21 kuue päewa
koha aru. - Summa 36. mis kauba
kinnitamise protokolli saawad ülesse tähen-
tud ja märgitud; kelle läbi kõik maksud
selle majale on päritud saanud.
7. Januar 3
Kassa aru sai sel tänasel päewal sel
mööda läinud aastal 1883. mis selle aasta
sees oli wäljaantud ja jälle Sisse tulek
wolimeestele ette loetud Laeka kassa raama-
tu järele; mis seal sees leida oli kõik
õientud ja ära arutud ja et Kihelkonna
Kohus on leidnud seda õige olema.
Raha sisse tulek, mis Kassas oli:
1. Januar 1884. Jäi Kassasse järele 84, 84, 1900.
Aasta intressid 94 -
Passi raha 1883 a. 48 -
Wilja müüdud 22 -
Trahvi raha 4 -
Summa 252, 84, 1900.
wolinikude nõuheitmise protokoll 1884
Aasta wälja minik oli
Walla tarwituste peale 148 rubla 78 kop.
Hospitali raha, mis peasts. 11 " 60 -
Summa 160 rubla 38 k.
Kassa Sisse tulek 252 rubl. 84 kop. 1900 k.
Wälja minik 160 - 38 -
Jäeb järele 1. Nääriks. d. 92 r. 46. 1900 Rbl.
Kassast laenatud 54 r. 40.
Summa 146 rubla 86 K. 1900.
Mis peaks nüüd praegu 1. Nääril 1884 aast.
kassas paegal olema, aga wälja andmise
mis mitte omast peest, waid woli meeste
palwe kirja peale (mullu aasta 1883 a sel 11. Oct-
N 7al sessammas raam.) auuliku Keiserliku
Kihelkonna kohtu luba andmise läbi
Talitaja: Tõnnis Wunder
Eesseisja: Tõnu Wolber XXX
Jaan Tikmann XXX
Wolimehed: Mihkel Holm XXX
Peeter Metusalem XXX
Willem Sentisoli
Toomas Reismann
Peeter Laasfeldt XXX
Juuru kihelkona Kohtule
Jüri Takkenbergi, Mari Kõrtsini Jüri
Kõrtsini, ja Leenu Wakmanni passid sel 1 Juulil
kinitad saadetud.
20. 2343
Hakenrichtri kohtu kirja peale sest
9mast Junist s. a. No 2343.
Anan teada, et wald soldat Ado
Nisbergi eest hospidali seeki mitte
5 Rbl Kuus ülles pidamise eest, ei maksa
waid temal on kaks täie healist, poega
Kes wõiwad oma wana Issa aidata
ja kui need teda ei jõua toita, siis Sel 7mal
peab Ado Nisberg oma walda tulema, juuli 1886.
ja saab waldas üles peedud.
Juuru kihelkona kohtu ringkirja
peale, sest 9mast Juulist s. a. No 226.
Anan aupakulikult all nimetud küssimised
teada, mittu politsei ehk waidlemise asja
Sel 15 Juulil
tulnud, 1 sest Juunist kuni teise aasta
Krahwi ehk waidlemise
1se Junini.
politsei asjad asjad.
1sest Junist 1883 kuni 1 Juni 1884
1sest " 1884 " 1 " 1885.
1 sest " 1885 " 1 " 1886.
ühte kokku
12 asja.
Juuru kihelkonna kohtu kirja peale
sest 16mal Juulist s.a. No: 231. saadan aupaku.
des siin juures seiswa kwiitungi Keiserliku
Ukasi kätte saamise ülle kubermangu
sel 22 Juuli
walitsusele ette panemiseks ära.
Kohtu wanem: Hans Tuberiku +++
Tunnistus!
Sellega saab tunistud et siit kogukona
waldas ellada kunni saab kirjalikult Sel 19mal
teada antud.
Sept 1886.
Tallitaja Mats Lugima XXX
Jerwakandi walla walitsust
Saab se läbi palutud lasta käsku
anda, et sealt kogukonna liige Ann
Woug, kes mööda läinud kewatel seia
Suitsu peremehe juure aasta peale
on teenistust wõtnud, ja wie kuu pä-
rast, jälle ära läinud, ja sele nime
tud aia sees 13 Rubl palka wälja on
wõtnud, mis ülle sele teenistuse kan-
nab, sele pärast tulgu tema 27mal
Oktob s.a ja seletagu omad asjad
Suitsu peremehe juures ära, ja kui
sel 11mal
ta seda ei tee, siis peab Ann Woug
Oktob
sel 8mal Nowembril seia kohtu ete
tulema.
kohtu wanem. Hans Tuberiku.
Juuru kihelkonna kohtuse Anna
Gilmanni pass kinitada saadetud.
Talitaja: Mats Lugima xxx
26 Nowember
Sellega saab tunistud, et Hõreda walla
26 tama Nowembri kuu pääwani ära
1890 aasta ära tasunud, ja wõiwad
Kunni 30 wersta oma wallast eemal
endid ülles piddada.
26 Nowemb.
Talitaja: Mats Lugima xx+
tunnistan et Hõreda ja Pae walla,
walla kassas on 34 Rbl 33 kop. ja
Magaski kassas on 8 Rbl 83 kop
29 Nowember
Suma 43. Rbl. 16. Kop.
kohtu wannem: Hans Tuberiku +++
34 248.
Roosna halliku walla walitsusele
See läbi saab ülemal nimetud walla
walitsuse kirja peale No 248. sest, 20mast
Nowembrist s. a. teada antud, et sealt,
walla liige Jaan Pudini selle pärast
jäi seia kutsumata, et Jüri Alikuga
waremalt seia tulli, ja rääkis et
Pudin tema Isa raha olla ära waras-
tanud, ja ta olla, kohtu alla antud,
ja kroonu seaduse järel ei tohi
wabrikus nii sugune inimene tööl
olla, kes kohtu all on, sele pärast,
jäi tema kutsumata, ja selle
mehega kes Alikugad seia tõi käsk
saadetud, et Jaan Pudin ei prugi 29 Nowemb
seia tulla.
Tallitaja: Mats Lugima xxx
Auustatud Juuru kiriku õpetajale
Saab see läbi teada antud et kroonu
teenistusse on sel sügisel astunud
Hõredalt, Wäljaotsa Jüri p. Priidik Gross, 29 Noweb.
ja Paelt, Kurtna Michkle p. Juhan Prengel.
Kuu ja p.
17 Märts 4.
Juuru kogukonna täis
Kogukonna maease olid
talitaja talutuse al kokku
tulnud Talitaja oma abi- ja
wolimeestega.
Wolikogu oli nõuks wõtnud
An Metsise palwe peale, kis
waewase terwisega piab ole-
ma ja nüid 40 aastat. on,
temale ilma rahata passi
lubatud, sest et tema linnas
tahab ülewal ennast pidada.
Kolme aasta peale 1. Näerist
1882 aastast kunni 1. Näeri
Kuu päewani 1885 aastani
17. Märts 5.
Mats Bärgmanni
palwe peale sai tema, et kül
Pearaha ülesewõtmise aegas
sai ülese wõetud, aga wäga
wäewase terwisega, - nüid
wald laskis teda lahti ja
maksawad ise tema raha.
Talitaja: Tönnis Wunder
Talitaja abi:
Tõnu Wolber
Jaan Tikman +++
Kuu j päew
N wolinikude nõuheitmise protokol otsus
Wolimehed: Jüri Jaagupson +++
Hans Wilks +++
Jüri Suumann +++
Peeter Metuusalem puudus
Jaan Härbärjär +++
Mihkel Holm
Kirjutaja: J. Umberg.
Talitaja talutuse al kokku
tulnud Talitaja oma abi-
ja wolimeestega.
11. Märts 6.
Walla Kirjutajale sai kirju-
tamise palgaks (5) wiis rubla
juure mõistetud, sest, et
rohkem tööd on.
Sel 26 Februari kuu pääwal 1868 olli tallitaja
oma woolimeestega, Attla moisas, kihhelkona kohto
kirja peale sub No 119 sest 20. Februari kuu pääwast,
kous, nõu piddamas, kas tarwis sest krono poolest
lubbatud rahhast, Juro wallale ka laenata woi
mitte ja otsoseks sai:
Meie arwame weel üks kolm kuud oma wilja-
ga läbbi saama ja selle aja sees ei tahha weel
rahha laenata, agga edaspiddi kui nõu enam kusa-
kille ei akka, woib siis olla, et wald peab sedda murret
lubbatud
oma peale wõttma ja sest krono poolest rahhast
ka laenama.
Tallitaja Jaan Timian
Woolimehhed. Jürri Sakkäus
Jaan Herberger
Sel 1mal Mai kuu päwal 1868, olli Juro walla
koggokond teiste koos; selle rahha pärrast
mis suure krono polest 3 hasta peale
lainatud saab, ja piddasid nou, et 400. Rub.
höbb krono kolist palluda; sest et hilma
selleta mitte läbbi ei taehha sada; ja
1, et keik se Juuro wald selle laenatud
raehha est hea seisab, ja wastab,
nenda wisi et kolme hasta pärrast
se teieste taggasi maksetud saab
ja kui juehtab, et ükski perremees
ei joua ennesse wõlga tassuda;
kas olgo ta ärra surnund eehk
pankrottiks woi muido teistwisi
waeseks sanund, siis selle wõlg
saab walla hingede arra järrelle
sisse korristud ja ärra maksetud.
2, nende siin allamal nimetud perre-
mestel sedda raehha, nende palwe
peale sui wilja Seeme ostmisse
tarwis lubbada.
Kuup. N
Juuru kogukonna wolinikude
Nõnda jäiwad siis saadikuks:
1. Priidik Aman 5 häälega
2. Jüri Nikkolo 4 -
3. Jaan Bauman 8 -
4. Mihkel Laasfeldt 7 -
Terwest walla kogust
walitud. - Talitajad:
Hansa Tõnis Wunder 13 häälega
Reinu Peeter Metuusalem 4 -
Tõnu Mats Walde 2 -
Tanitsi Jüri Pent 1 -
Otsa Peeter Laasfeldt
Talitaja abiks:
Kapsa Jaan Tikman 19 häälega
Nigula Tõnu Wolber 19
Tõnu Mats Walde 3 -
Kangru Hans H. 1 -
Jaan K. Mihkel H. 1 -
Peakohtumeheks :
Tanitsi Jüri Pent 21 häälega
Maasi Hans Amand 14
Wanakupja J. Wreiwan 3 -
Kangru H. Härbärjar 3
Wana Tõnu Jüri Laars 2
Uetoa Jaan Bauman 1 -
K. Karel Freiman 1.
J. Mihkel Holm 1
Kuup.
N täis nõuheitmise protokol otsus
Kõrwameesteks:
Kangru Matsi Mats Taawet
Klause Jaan Eenop 40 hääleg
Katkotsa Hans Tuts 8
Bendi Jaan Rüüter 3
Uetoa Mihkel Waling 2
Kangru Jüri - 2
Wana J. Jüri Müürman 2
Sease Hans Limberg 1 -
Nõnda saiwad siis ametme-
hed walitud ja hääle äna-
musega ametmeesteks seatud.
Talitaja: Tõnis Wunder
abi: Jaan Tikman
Tõnn Wolber
Kohtu wanem: Jüri Pent
Kõrwamehed: Mats Taawet
Jaan Eerop.
Talitaja: H. Aman
abi: Peeter Laasfeldt
Wolimehed: Jüri Jaagupson
Bearn Erdel
Jüri Suumann
Kirjutaja: J Umberg
Hakenrichtri kohtule!
Saadan siin juures seiswa pilleti
soldati mõisa minemise sedeli ära,
nimetud soldat Kustas Tommingas
sel 13mal
läks Jerwa Kreisi Esna mõisa.
Juunil 1887.
talitaja: Mats Lugima +++
Juuru kihelkonna kohtule.
saadan Hans Old passi kinituseks sel 13mal
Talitaja: Mats Lugima xxx Junil 1887.
Kubermangu trüki majast sel 20 Juuni
palun se läbi 5 walged passi lehte 1887.
sest, 15mast Juunist, s. a. No 252 annan
teada, et wald Ado Niesbergi eest, Hos-
pidali mitte 5 rubla kuus ei maksa,
waid temal peab olema kaks täie
healist poega kes wõiwad oma wana
Issa aidata, ja kui need teda ei
jõua toita, siis peab Ado Niesberg
sel 6 Juuli
oma walda tulema, ja saab waldas
ülles peetud.
Juuru kihelkonna kohtu
Saadan siin juures kubermangu proku-
röri hera kirja kohtute. Miiniistri
härele ettepanemiseks No 1a ja No 1b
kihelkonna kohtule ärra saatmiseks. sel 10mal
Kohtuwanem: Hans Tuberik XXX Juuli 1887.
Sellega saab tunnistud et Hõreda
Kogukonna liige August Lugima sel 31mal
on sündinud 1 Septembril 1877 aastal Juli 1887.
Kog: kirjutaja: MHoop