Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Siis oli meil laialt värsket liha.
Salatsi äärest käsutati meid Ruhja.
Teel korjasime lõhkemata mürske. Ka
minu seljakotis leidus üks selline,
kuigi see oli raske kanda ja
olin surmani väsinud, nii et jää
kas või püstijalu magama. Ruhjas
lubati meile, et jääme pikemaajalisele
Reserw weltwebel Tõnis Mihkli poeg
Hindrow'i
Lühike eluloo kirjeldus.
Sündisin 29 augustil 1896 aastal Lääne maakon-
nas Welise wallas Hindreku talus - peremehe
pojana. Üles kaswasin samadel tingimistel kui
kõik küla lapsed s. o. talwel küla koolis käies
ja suwel kodus karjas olles. Peale algkooli lõpetamist
kuhu läksin 8 aastaselt olin ühe aasta haige kodus,
selle järele käisin üks talwe Jakobi kihelkonna koolis,
sealt läksin Tallinna linna kooli (Ревельское городск.
училисще) kus olin neli aastat. 1915 aastat sügisel
pidin jälle kooli minema, et wiimast klassi lõpetada
kuid ennem kutsuti selleaegse Wene valitsuse poolt
sõjaväe teenistusesse. Määrati mind Tallinna
selleaegse "Войнский начальи" juure kirjutajaks, peale
kahe kuulist seal olemist saadeti ühes teistega 172 tagavara
pataljoni Krasnoe Seloosse - kust warsti terwe pataljoniga
üle wiidi Soome - Lahti linna. Et seal elu liiga wilets
oli läksin wabatahtlikult oranienbaumi I kuulipildujate
polku - sealt, kursust lõpetades, sõjawäljale -
Teenisin 1916 a. aprilli algusest kuni 1917 a. aprilli kesk-
paigani 88 Petrowski polgus kuulipildujate k-dos
Ise numbrina - seal ülendati mind kapraliks. Lisan
juure, et wist oma rahwuse tõttu mind liinil alati kõige
hädaohtlikumatesse kohtadesse paigutati - kord, olin sunnitud
isegi kuulipilduja maha jätma mille eest sõja kohtu alla
anti. 1917a koju puhkusele tulles läksin Ise Eesti
polku kus I kuulip. k-dos IV rühma ülemana kuni
polgu laiali saatmiseni teenisin - seal ülendati mid
wanem allohw. Wabadus sõja algul s. o. 12 detsembril
1918 a. läksin wabatahtlikult I soomusrongile - pärastise
sr. "Kapten Irw" - kus teenisin I kuulipid. k-dos
N:41. Puude wilus.
Rohelise puude wilus,
Istusiwad käsi käes;
Pruut nii ilus, noor ja nägus,
Peiu rinna najal seal.
Aga oh, et enne wara,
Pead ära minema;
Kauge maale lähed ära,
Ohkas neiu waluga;
Pia teretan sind jälle
Jõuan warsti tagasi;
Pia hakkan kaela sulle;
Ohkas raskelt peiu rind;
Aasta oli mõõda läinud
Tuli peigmees wõeralt maalt
Reisis läbi ööd ja päevad
Mis ta leidis kodu maalt
Tema pruudi haua künkas
Haljendas ju muru peal;
Ristikene seisis püsti;
Pruudikene puhkas seal.
tulid Triik ja Siigor jalgsi Petserist
30.IX.19.
Pidi olema päewal ohvitseride ko-
gu koosolek, mis aga liikmete puu-
dusel ära jäi. - Fotorgraf Akel käis
meie pool, tegi 2 roodust kaks üles-
wõtet. Saab näha, missugune näeb
2 rood wälja 30 oktoobril? - Sain tele-
fonogrammi, liikumiseks rood wal-
mis panna! Tähendab läheb sõit lii-
ni poole lahti. Lahe number peale
pikkade wedelemiste setumaal.
Kindlaste ei ole weel teada, millal
liikumine tuleb. Kuid korraldused
kõik igaks juhtumiseks sai antud.
Panikowitschi komandandilt nõudsin
4 küüthobust juurde, et kraam
hobuste peale wõiks laduda. Nagu
kuulda läheme 7 (?) polku wahetama,
mis asub Peipsi järwe ja raudtee liini
wahel. Kord oli täna kuulda, et Mat-
son ei sõitwat, siis aga teatas ta mulle
kirjalikult, et ikkagi sõidab. Nii siis
kuuldus hüüdeid tänavatel jooksjatelt,
kes kabuhirmus plagasid keldritesse, wälja-
dele ja linna lähedale metsa, et leida
warju purustawate pommide eest. Terwe
kasarmu Kuperjanowi tänawal jooksis
sõduritest tühjaks - metsa.
Midagi haruldast, ennenägematut
pilti pakus waade üles õhuruumi. Kõrgel,
tähtedes särawa taewa tumesinas ujusid
kuuvalgel waikselt kaks hiigla "sigarit"
linna kohal, tehes poolringi põhjast lõu-
nasse. Korraga wilksatas üleval zeppelini
juures wäike tuleke, mis kiiresti õhuruumist
alla libises, tuues kuuldawale kord-korralt
tugevamaks paisuwat õudset kohinat, ja
siis - kõrwulukustaw raksatus. Pomm oli
maandunud. Weel mõned tugewad mürtsud
ja zeppeliinid kadusid Riia suunas.
Hommikul selgus, et waenlane oli tahtnud
tabada õhust Walga raudteejaama, kuid õn-
neks ei läinud ükski pomm märki.
Pommidest olid kaks kukkunud raudtee
ja naerab. Temal on sinised silmad,
weike, suuke, nimetadakse: "knopfloch
mund". Ainult Tema on loomulik ja
sellep. armas ... saadan Temalt ka
Sinule ühe pika, õrna musu. _
Kudas ja kus Sa peaksid elama
ei tea ja võib olla ei tuleki enam
teateid - noh, iga asi saab kord lõp-
pule ja oma loomulik lõpp - surm
peab olema - muidu elu oleks
liiga ühekülgne ...
Meeri
Sõidan kodu
ülehomme
unes
kirjutan, ehk kül kuhugi
muiale olin kohustatud
seesama sundida ennast
ei lase -
mupäev, millal sõitsiwad kohale jälle Paidest seltskonna tegelased
daamid ja herrad, et andeid jagada oma kaitsjatele ja oma Järwa-
maa meestele, ehki sellel ajal rügemendis puha pooled mitte järwalased
ei olnud, waid muudest Tartu ja Võru maakondadest. 8, 9 ja 10 juu-
nil rügemendis puhkepäevad, pakid saawad laiali weetud ja ära jagatud
kompaniides, kus neid suure rõõmuga wastuvõeti ja tänu awaldati meeles-
pidamiste eest. 11 juunil 1919a. on esimene luurkäik - koondud komando
lipnik
kapten Elkeni juhatusel, kes kindlaks tegi, et punased asusiwad Gribuli
küla ümbruskonnas, kus nende jõudude koondamise baas asus, sinna olivad
nad peatama jäänud, peale Wana Irboska langemist, wiimasest Ostrowi
suunas ja 35 klm. eemal; tähendab 7da rügemendi ja punawäe osade vahel
oli neitraal - ilma sõjavägedeta maariba 35 klm. laiune, kuna seal opereeri-
siwad rohelised Wene salgad ja Bulak - Bolohovitschi väeosad, kes 7dat rüge-
menti mitmel korral kaasa meelitasiwad punastele ootamata peale-
tungida, kuid see ei sündinud, sest otsekohest vajadust ja käsku selleks
rügemendile ülemuselt ei olnud. Luursalgal oli tugev tulewahetus punastega
Gribuli küla juures, saagiks saadi 2 rasket kuulipildujat Maximi; 12 juunil
tuli luursalk tagasi Irboska kindlustatawale positsioonile. 13-18 juunini
oliwad õpeharjutused, laskmised - kus täiendati rügemendis olewaid sõdurisi, sest
paljud mehed ei ole sugugi olnud sõjaväeteenistuses olnud Wene aeg, kelledele
lasketeadmisi ja osawust tuli õpetada just niisugusel parajal puhkuse
momendil, kui oli aeg peale suurt punawägede taganemist peale Irboska
langemist. 19 juunil 1919 -  saadeti 2se diviisi ülema käsul rügemendi
II pataljon ltn. Hindperi juhatusel Pihkwa 5da jal. rügemendi ülems colo-
nel Pindingi käsutusesse, et suurendata Pihkwa garnisoni ja anda koguda
seal asuvatele Wene Põhja Lääne armeelastele ja Bulak Bolohovitsi käsu alustele.
7da rügemendi  osad asuwad nüüd joonel 1ne kompanii Sennos - 3 kompani Suur Rjetskis,
2 kompanii - Teschevitschis, 4 kompanii Ledistschis, 1 pat staap - Dubniki külas.
Sagriwje
Rügemendis juurdeformeeritud III pataljon kapten Uulbergi juhatusel asus -
Schanitsõi - Nowaja - Petrovo - Kosõgina - Kolosowka. III pataljon asutati
Tartu tagawara pataljonist kohale saadetud meestest juuni algusel, missu-
gused siia saadetud 7da jalaväe polgu juurde komandeeritud kompaniid
pärast rügemendi III pataljoni sünnitasiwad, kuna kodu tagasi Tartu
tagawara pataljoni saadeti. II pataljon tuli Pihkwast tagasi 29 juunil
ja asus joonele - Lebesch, Sagriwje - Volkovo - Filipkowo - pat staap Krää-
kowas. 29 juunist kuni 18 juulini 1919a. asusiwad rügemendi osad
Ehk küll ka wahest tuule ood
Seal wihma lõõtsuwad
Ta armastuse walu wood
Ta südant waewawad
Oh wana peigmees mõtle nüüd
Kas nürid jo aru saad
Oh tule pööra ümber nüüd
Siis neiu armu näed.
Kui ühel õhtul widwikul
Ta sammus neiu pool
Siis neiu juba karmiste
Tall sõnas kärsitult.
Miks pead weel sõprust minuga
Mull on jo paremaid
Ma sind ei wõi tõest sallida
Sest mine oma teed.
Ka sai ta sõimu sõnu nüüd
Sai neiukese käest
Ja lahkus kurwa meelega
See armastuse wäest
Eluloo kireldus.
N. Alam ohw. Konstantin Jüri p. Uusler. Abielus. Luter. uskus
Pärit Läene maakonnast, Taebla wallast, sündinud Wene-
maal Petrogradi kubermangus, Jamburgi kreisis Solowei korka
mõisa Domasewo metsniku majas. Isa oli eel pool tähenda-
tud mõisa metsawahina, iuba kahekümmne kahe aastaselt
oli isa Eestimaalt sinna sõitnud mõsnik won Kotsepi koku-
leppel Sinna sõita ja metsniku koha peale akkata. Emast ei
tea midagi kireldata, sest olin veike poisike kui ta ara suri.
Kooli hariduse sain Wene keeles Jästrebino kuenda klassi minis-
teeriumi koolis, mis kue aastaga lõppetasin, ja kueteist aastaselt.
Teenisin omale ülewal pidamist, metsa brakerina, kuni ilma sõja
ajal seitsmendal Augustil 1915 aastal mobilisatsioni puhul astusin
sõjawäkke, ühe kuulise õppuse järgi Uues Petergowis Kaard-
wäe Tagawara batalionis, kust saadeti liinile Kaardiwäe Finljantsk-
ki polku, polguga võtsin lahingust osa Wilno, Koweli, Smerin-
ko all. Ja Austrias-Kalitsias Lwowi ja Tarnopoli wahel waru wäge-
de osades terwes kaardi wäe korpuse kooseisus, kus tegin kue kuu-
lise jalgwäe luure komando läbi noor. leitnant Walenburgeri
juhatusel, Kalitsiast saadeti tagasi Smerinko alla, kus ka lõppu-
ni seisin ja sealt omasin neljanda järgu Georgi risti ja sellega
oli ka kaprali aukraad. Haiguse tagaiärel seitsmendal Mail
1917 aastal lahkusin liinilt, kuu aega haigemajas olles, saadeti
Petrograti polgu Tagawara batalioni wasili saarel üheksateist küm-
mnemas liinis, kus tuli mässude aegadel paliu kannatata, kus weel
kahe saja mehe umber olles olime, sunniti punawakke üle
tulema, oli ka kasarmu ruumides nii ärewus et mittu ööd ja
päewa tuli relwastatult ülewal walwel olla, kuid wäsimus wõitis,
ja weebroari kespaigas 1918 aastal homiku pool ööd arreteeriti umbes
saja mehe ümber une pealt punawäelaste poolt, mina torma-
sin kiirelt walj kloseti ja teise korra pealt aknast alla üpa-
tes hoowi peale ja õnnestas põgeneda, siis allgasin jalgsi
linnast wälja eesmärgiga Eestimaale Ouduwa sihis, ja õnnestus
mul Ouduwa ja Wask-Narwa wahelt üle Peipsi minna, selle
päewa ja öö rännak ulatas päewal nelikümmend ja öösi järwe
soov meiega kokku puutuda et meie vaenlaste üle
teateid saada. Ruumid kuhu meid asetadi olivad
küll üsna avarad aga ka puudus nendes täielikult
mööbel või sellest midagi sest oleme ju nüüd
sõja mehed ning ka põrandal on hea pehme magada.
peale sisekorra määramist lubati kõikidele veel
linna minna ka ööseks sinna jääda ja võimaluse
korrad ka saunas ära käia. Aga nendele kellel tutvust
linnas ei olnud valmistadi saun pataljoni ülema
korraldusel. Ka meie asusime oma ruumidesse
mida her. ohvitseridele oli linna valitsuse poolt
lahkesti tarvitada lubatud. Kogu selle aja mida
meie Viljandis viibimise valmistasime endid
ette tulevasele välja sõidule vaenlaste vastu
mida igal hetkel oodata tuli. Oma aega
kasutasime ära ka viljandlastele kõiksuguseid seletusi
andes meie võitluste üle vaenlastega sest nagu
meie seda märkasime olivad Viljandlased väga
rõemsad meie kangelastegude üle. Oli kuulda
et juba homme sõidame ära väerinnale selleks siis tuli
ka rutata oli ju palju tutavaid selledega nüüd kuni
jälle nägemiseni. Peagi jõudis ka aeg kätte.
Kui surm sind wõttis ära
Mo kallis neiuke
Siis rahwas tõstis naeru
Kui nutsin alate.
Ma olen puhtast meelest
Jo armastanud sind
Ja siiski kurjast keelest
Weel teutakse mind
Nad öölwad miks sa nutad
Oh kerge lollike
Kas on ta tema tuttaw
Ta pruut wõi õeke.
Oh oleks ma sõ õde
Oh oleks ma so pruut
Laaks tõeste kõige nähes
Sull naiseks laulatud
Siis wõiksin ma küll ilmsi
Sind nutta leinata
Ja ei siis wõiks ka ükski
Mind naerta pilkata.
Äwitas mu püha õnne ära
Kaugel hirmutas mu õnne õit
Oh! ta kadunt kaeban mure sunnil
Randes ilma rajal üksinda
Kurdan kaeban kurwalikul tundel
Et mu õnne õis nii õrnake!
N: 19. Wanemate wali sõna.
Kui ma alles noor weel olin
Kallis kätkis kiikusin
Kas mull meelde tuli seda
Kuis wiib minna minu tee.
Siis mind kaua kiigutadi
Omast vidjast kätte peal
Amme rinnast toitu anti
Ja kõik mis mul tarwis weel
Siis mu elu oli armas
Lahke lillekeste seas
Päewal istsin puude wilus
Öösel pehme padja peal.
Ja kinkis seda minule
Ja ütles armsast mull
Oh ära põlga õnne sa
Mu armas armuke
Sind tahan pruudiks kosida
Tõest nalja ma ei tee
Nüüd mine koju ruttuga
Ja räägi emale
Ma arwan et see temale
On tõest armas küll
Neid täitis käsku täiesti
Läks koju ruttuga
Ja näitas sõrmust emale
Ning rääkis kartmata
Üks krahw see tuli laewaga
Mind tahab kosida
Ja saatis so käest küsima
Kas lubad seda sa.?
Sai tütar luba küsinud
Siis ütles ema nii
jäi lõdin järele. Kes teab ehk on
weel "ilusamaidki" päiwi ees?
Oleme 3 polgu 7 rooduga ühes. Kõne-
lesin roodu komandeeriga Stakelni
lahingu üle. Tema suuremat sellest
ei teadnud, olla tol ajal puhkusel
29.IV.19.
Sain hommikul Adylt kirja. Puna-
sed lasid jällegi umbes 300 pommi
mõisa peale. Wigastasid hooneid ja
torni. Pesin 8 päewa kohta korraks
silmi. Maailmamaa ninakas tund-
mus! Kompus ja Rija ehitasid to-
reda onni küüni nurka. Soe ja hüwa.
Lust magada sees. Ei tea, millal üks
kord jälle Tallinna pääsen?
30.IV.19.
Kirjutasin Martale kaardi, - Öö läks
hästi mööda: oli isegi soe! Saar pak-
kus meile wahetust, meie ei wõtnud
wastu. - Tegime Saarega plaane puh-
kusele sõiduks. Rehkendasime, et nii
umbes 2 nädala pärast peaks saama.
V. a. o. Villem Brennel. Gustavi poja:
Olen sündinud Läänemaal Kõrgessaare vallas
Vanemad on talupidajad.
Lapsepõlve olen möeda saatnud Läänemaal
Körgessaare vallas.
Kooliharidust mull pole.
Vene sõjaväes teenisin Kaardi väes
Semjonovski polkus. polk võitles Galiitsija piirkonnas
Eesti sõjaväe L.R.S.R.N.5 Luurajate rühmas.
Seald lasti reservi 24 Mail 1920 a.
Reisinud ma pole.
Praegu elan Hiiu-Körgesaares
sulasemehena. Olen poismees ja Luteri usku.
Lr n. 5.
Sest näikse nii kui tahaks
See põesas pidada
Et armukest nad paneks
Ta peiu kõrwale.
Ei siiski saant Maria
Ta peiu kõrwale
Wait ühe kase alla
Haud oli kaewatud.
Ta wäsind keha puhkab
Nüüd wiimist rahu und
Küll rõemuga ta ärkab
Kui kätte jõuab tund.
N: 28 Noor weel olin.
Kui ma alles noor weel olin,
Kui üks kana muna koor.
Akna ääres istsin mina,
Kui üks roosi lillike,
Waatsin kuidas päike tõusis,
Oma kultses kiiretes.
20mal Märtsu 1919a. Pimsa jama lähedale tesant
komamd teise rood osa wõtsin kõikides lahinkutest
Petserist alates kunni Pihgwast läbi saalt tagasi
rijas käisin kaskord Landechweriwastu lahingus
ja wõdsin osa kõigest teistes lahingutest rongiga
kunni Esti ja Wenega wahe rahu tehdi 1920.a.
Parast wahe rahu sain puhgust teel laks higla külmaks
sain kopsu põletiku kodu olin paar paewa ja pidin
Kuresare Hospitali kus ma 3al Webruaril 3a Maini olin
Arsti poolt sain kollm kud paranduse aega kui se
lõpes pidin ma Soomusronng Kapten Irwe peale
tagasi sõitma sääl lasti mind kohe tagasi ja annti
1920a. 16nel Augustil mulle wabastuse tunistus
ja sõitsin kodu tagasi. Aga isa majas tabas
minnd kurrb saatus wanem wennd põdest tisgushaiguses
ja tabas kõik terwe perekonna oma ohwriks Isa-ema-
wanema wenna-noorema wenna ja õde nüüd
jäin onuga kahekesi talu koha peale minul jeäi
kasi aigeks käsi paistetas ules kunni ola wikani
naha alusete närwide põletiku käsiware liha mädanes
tühjaks ainult sooned ja koint jääid järele töö
jõud oli kuuha pealt kadunud astapärast suri ka
Onu jasiis jäin üksinada Praegus olen jalle rasges
seisu koras kodus ei ole kedagi ainult kaks võeras Teenja tüdrukud
ja mesipu aed on saatuse ooleks,
Reserwi tunnistuse sain 1920a. Augusti 16mal.
Elan pragus Saaremall Uuemõisa walla kanisare kül
põllu tööline Allkooli haridusega Poismees.
Wene õiged ussgu.
no al ohw. Joann Jansar.
I-se Soomusrongid Rügemendi Reserw al ohw. Kompani.
25 Juunil 1927a.
asukohaga Viljandis. Eesti väeosa olemasolul Pärnus
jäin kohale, et siin jätkata teenistust. -
Enne kui pataljoni ajalugu ning ühes sellega ka
kirjutama hakata enda mälestusi, vaatan vähe üldpo-
liitilist seisukorda Pärnus.
Üldpoliitiline seisukord Pärnus enne Eesti
sõjameeste tulekut.
1917a hilisügisel, kui enamlaste mõju süvenes igal
pool, läks võim ka Pärnu täidesaatvas komitees enam-
laste kätte. Pärnusse ilmus ülemaalise enamlise täide-
saatva komitee esimehena kommunist Martin Keres
(Kerres). Viimane oli suurema võimuga mees, n. n.
Pärnu diktaator. Ta korraldas koosolekuid igal
pool, kus hankis endale poolehoidu kommunismist
kubisevate sõnadega.- Inimesed olid aga üldsünd-
mustes kaunis teadlikud, tagasihoidlikud ning
kaunis kulmad kommunismi vastu. Kohalikud või-
mu mehed ei olnud sellega rahul ja pöörasid Vene
sõjaväeosade poole võimu enda käes pidamiseks ja
kommunismi idude maksmapanemiseks. Et Vene
sõjaväeosad läksid üle kommunismi pooldajatena,
siis nende toetusel oli kergendatud igati pidi võimule
pääsemine. Punased said võimumeesteks linnas ja
Alguses naerdi küll enamlaste üle ja ei peetud
nende valitsuse iga kuigi pikaks. Tumedad
tüübid ilmusid aga päevakorrale, kes vabaduse ja ühe-
õigluse nimel kutsusid üles röövimistele ja tapmis-
tele. Hakati toimetama läbiotsimisi majades. Nüüd
rahwas hakkas vaatama juba nende peale hirmu-
ga, viimast suurendas asjaolu, et linnas hakati tund-
ma toiduainete puudust. Vilja ei tulnud enam maalt,
sest talumehed hakkasid hoidma raskete ja mustade
Elulugu Kirjeltus
n a o Raatsin August
Olen sundnud 1896 27. 2 Kul
Luderi usk wanemad oliwad Talu
pidajad Oma noruse polw wibinud ka
seal samas mina olen ka põllu tööline
Koli lõpetand ära Kula kollis Rändanud
wälja päle Esti ei ole päle saaksa
okupatsjon ajal sain sõja wäke kutsutud
kuus jures mind I Soomusrongi Diwise
saadeti perrast mina läksin I Kidsa
roobise Soomus rongi peal kuni Soja
lõpuni tenisin kuni sõja lõpuni tenisin
Olen ka tegewusesd lahingutes ja üks
tähtsamaid lahing on mul meles taiwalu
jäma lahing. Teisa lahgud ei jõuudud
meles pidada wõtsin ka weel osa
teistest lahikgutest. Päele sõja lõpu
sain teserwi lastud Märdsi kuul
ja asusin jäle Maasi mõisa
Maasi mõisa Maasi walda
22 Juunil 1927 a
teine wenekeelt, kolmas saksakeelt kül
aga räägitakse - mina aga tunnen ennast
kõigeparemana sest räägin kõik keeled
kuigi ise tean et ühtegi õigest ei tea.
Kuuest tuast seisab me korter koos - kõr-
get, walget ilusad mööblid täis ...
Hm! kui hea ika on elada linnas,
olla preili ehk proua - siiski, olen tuhat
korda ütlenud - ma ei taha! Ja keegi
ei saa sellest aru - wast Sina mõistad
Vend ütleb et Ta millaski ei leppi minuga
kui nüid ära linna ei tule ja midagi
ette ei wõtta. Kole!
Kuis ilus on sügis maal - ma ei taha
edasi ja arwesse wõttes järjest täbaramaks
muutuwat seisukorda, teatas asjaolust sise-
ministrile, ühtlasi otsustades linnakassast
71.300 rubla wäärtpaberid hoiule anda riigi
renteisse. Ka tegi linnawalitsus linnapea
asemikule W. Grossile ülesandeks, Walga kar-
nisoni ülemalt julgeoleku kaitseks sõjawäe-
list abi paluda, kuna teada saadud, et
ülevõtta kavatsetakse linna warandusi ja
wangistada linnawalitsuse liikmeid.
Karnisoni ülema Rehebinderi korral-
walwe
dusel wõeti raekoda sõjawäe kaitse alla.
Kuid See wihastas Walga tööliste ja solda-
tite nõukogu täidesaatwat komiteed nõnda,
et raekoja kaitse kohe kõrwaldati, karni-
soni ülem wangistati ja raudteel Mõisaküla
jaama saadeti, kus wagun wangistatuga
kõrwalroobastele - tupikusse jäeti. Linna-
wolikogu aga ühes linnawalitsusega kuulu-
tati linnupriiks. Sest 10 aprillil saabus
täidesaatwa komiteelt ultimaatum:
Linnawolikogult kategooriliselt nõuda
Öö rahu üle aasa jõuab
On waik ja unub magama
Järw waikseks jääb kõik linnukesed
On une nagu nägemas
Ja järve kaldal lillikesed
On õhtu palwet pidamas.
Järw waikseks jääb öö kätte jõuab
Weel weereb waewalt wette woog
Jäeminu süda rahu maale
Jäe waik ja uinu magama.
Kas mälestad kui hellast mulle
Ja tasa rääkis sinu suu
Jäen igaweste truiks sulle
Mull pole armsam keegi mu.
Kas mäletad kui armu sunnil
Tuul hulub puhus palawalt
Ja ammu igawesel tunnil
Üks side köitis salaja
Just nagu armu päewa tõusul
Öö siiski mustes elu teel
Läti. Läti armee vormeerimine ei edenenud. Põllu-
pidajate kongress nägi, et praegust ei ole aega demo-
kraatlise Läti loomiseks, vaid kõik peavad ühine-
ma võitluseks enamlaste vastu. Saadeti saadikuid
inglise konsuli Bosenholtsi juurde, et teada saada
mis otstarbeks on inglis suurtükipaadid Riiga il-
munud. Kuid Bosenhet vastas kuivalt: "Vysadki ne
budjet." Seda võib kinnitada Ulmanis ja van.adv.
Lamster. Siis kongress otsustas toetada Ulmani valit-
sust ja võitlust enamlaste vastu. Kahjuks Ulmani
valitsus ei astunud mingisuguseid samme võitluseks.
Enamlaste lähenemisel Ulmanis ja tema valitsus põ-
genes Riiast, osalt Jelgavisse, osalt Liepajasse ja osalt
välismaale. Enamlaste vastasel väeosadel läks korda
nende pealetugi peatada Venta jõe kallastel.
Saksamaa poolt toetatud enamlaste vastased
faktorid 1919. a. esimesel veerandil koosnesid:
1) Ulmani Ajutisest Valitsusest ja Rahva nõukogust;
2) Põllupidajate kongressi esitajaist;
3) Läti enamlaste vastastest sõduritest Kalpaki, pä-
rast Balodis´e juhatusel.
4) Enamlaste vastastest sõduritest vürst Lieveni juha-
tusel.
5) Baltlastest ja nende landesvehrist
6) Välismaa vabatahtlikude salkadest
7) Saksamaa 6. tagavara korpusest ja tema toe-
tusest (materjaalsest) enamlaste vastastele väe-
osadele.
Seda võimude liitu ei saa veel pidada riigiks,
sest neil puudus ühine täidesaatev organ. Peale
selle ei olnud ta suveräänne. Samuti ei või võtta
neid kui seaduslikude ja faktiliste riikide ühise
ga, et kas ei saaks korrapidaja ametit
kellegile üle anda. Rooduülem noomis
mind, et miks ma kipun, küllap jõuan
minna. Aga ma ei jätnud ja lõpuks
leidsingi endale asetäitja. Nagu õige
mees kunagi, püss seljas, asusin mine-
kule. Esialgu tuli minna mööda metsa-
vahet, aga niipea kui jõudsin lage-
dale väljale, hakkas kuule ümber
lendama nagu kihulasi. Silmasin
väikest põllukivide hunnikut ja lasku-
sin selle taha. Tulistamine lakkas.
Kargasin üles ja pistsin jooksu. Vaevalt
olin tõusnud kivide tagant, kui
läks lahti jälle marutuli. Suure
lidumisega jõudsin jälle metsani ja
sealt oma kaevikusse. Teised kõnele-
sid, nemad kaevikus mõelnud, et
mil põhjusel need punased nii
hirmsasti tulistavad. Alles siis, kui
mina jõudsin kaevikusse, selgus teiste-
le, et mina oma väikese isikuga
olin kutsunud välja punaste maru-
tule.
tublisti metsa sees varjul ja ühtegi hinge näha
polnud lõpetas meie pool laskmise. Püüti
teostada vastase positsiooni luuret. Selgus
et enamlaste rk pesad asusid meist tublisti
vasakul ja kuna Narva-Värska suunas teot-
sevast grupist kihkugi polnud kuulda ega
näha, siis tekkis vajadus pealetungiva grupi
vasaku tiiva julgestamiseks. Juhtisin patül I/8.
tähelepanu nimetatud asjaolule ja palusin
tiiva julgestamiseks saata vähemalt ühe
rühma mehi. Sideks kasutasin jala virgatsit.
Telefoni side puudus. Vahepeal ilmus metsa ser-
vale, kust meid tulistati kolm vastase piilurit.
Minu mehed hakkasid neile vibutama tasku-
rätiga ning püütsid märkidega selgeks teha,
et pangu nad relvad maha ning tulgu meie
poole. Nende julgustamiseks kolm 8. polgu vembu-
meest jätsid oma püssid maha ning hakkasid
liikuma tiblade suunas; Teised olid valmis
mehi toetama oma tulega kui punased neid
peaks ründama. Punastest panid ka kaks
meest püssid maha ning tulid meie meestele
vastu, kuna kolmas mees kõhklevalt võsa
varju tagasi tõmbus. Poolel teel mehed
kohtusid, meie mehed haarasid punastel
käealt kinni ja pool sõbralikult pool jõuga
tirisid nad aheliku juurde. Mehed seletasid,
et nende kaevikud pidada asuma suure metsa
Hundi pois ja Trunfelt Henno ostsid oma kolme
ober-osti eest paar head pakki veel juurde ja miks
nad siis ei võinud ka olla julgemad vaenlasele vastu
minema. Kõik on korras ning meie olime igaüks
oma grupiga valmis rivistult seisame Tarvastu asunduse
lossi ees, kuhu ka hulka kohalikku rahvast on kogunenud
Kohale ilmub meie komander Leitnant Halland
Tervitab meid ning annab käsku kõikidele regedele
istuda ära jagatud grupede kaupa. Et mulle nüüd
luurajate grup anneti siis algasin ka oma sõitu kõike
eesotsas nii nagu seda luursalgal tulebki tegutseda
Sõit algas peale ning rõemsad sõdurid algasid
laulu. Kui Eesti rinnus tuksub julgelt süda j.n.e.
meist maha jääv rahvas lehvitas tasku rätikuid
meile järele. Peagi olime kaotanud neid oma
silmade ringist ning meie liikusime vaenlasele
lähemale. Ilm oli pilves ja ka mitte väga külm
sadas vähest lume mis ka peatselt rahule jäi
Meie sõit kestis hoogsasti edasi, ka oli palju
neid kes meile vastu sõitsivad sest need
olivad kirikuse või õigeusu jordanile sõitjad
mööda sõitjad vahtisid imestusega meid nähes
Paljud tarbeained puudusid veelgi, mida saada
võimata venelaste käest. Ei jäänud muud üle, kui Ma-
leva Büroo pidi pöörduma jällegi rahva poole üleskut-
sega:
"Eesti sõjaväelastele on hädasti tarwis laudu,
kapikesi, suuremaid ja väiksemaid, lae,- seina- ja
laua lampisi, kirweid j. n. e.-
Kellel niisuguseid asju on palutakse väga neid
Eesti sõjaväelastele tarwituseks anda, teatada ehk
saata Pärnu Maleva Büroosse Rüütli uul. N 47."
Uus Pärnu Postimees N2 - 12. XII. 17).
Juba 15. XII. 17a. Maleva Büroo võis teatada, et
üksikud salgad on saadetud maale. Nii saadeti
lipnik Bersin Audrusse, asukohaga Audru karja-
mõisa, et tõkestada rüüstamisi nii kohalikude punase
meeleliste elanikude ja vene väeosade poolt. Meeskond
jäi Audrusse kuna lipnik Bersin Pärnusse kutsuti
tagasi, sest kohal oli veel vähe ohwitsere (ltm. Bersini
määlestus). Peale Audru saadeti meeskond ka
Torisse, kelle vanemaks jäi M. Lillentahl kuni
lt. kpt. Mett'i sinna ilmumiseni.-
Maleva Büroo soowiks oli, et asutakse igasse kihel-
konda kohalik Maleva Büroo, kelle ülesandeks oleks vas-
tu võtta annetusi koha peal Eesti Maleva hääks, korjan-
dusi panna toime, pidusid korradada j. n. e. /Uus Pärnu
Postimees N 5) Kas need Bürood saivad asutatud, and-
med minul puuduvad sellekohta kuid teistega rääkides
olen jõudnud veendumusele, et kohalikud Bürood jäid
avamata.
14. XII. 17. Eesti sõjaväelaste muusikakoor algas oma
tegevust. Raekula kooli seltsi eestseisus tuli sõjaväelas-
tele sellega vastu, et omad muusika riistad andis
tarwitada lahkelt esimesena /Praegune kalurite selts "Laine).
nendega õiete ruttu mõisa. Mõ-
ned muudatused on siin olnud.
Esiteks jõudis reserw-meest 130
ja 3 ohwitseri siia. Ka muusika
komando tuli seekord ühes. Puh-
kusel wiibinud ohwitserid jõud-
sid tagasi. Nende asemele sõitsid:
Tief, Riisenberg, Pomerants ja
Tõnson. Hommikul wihma pärast
oli õppust ainult tund aega.
9.VIII.19.
Saime teate Walgast Abramsi käest,
et al.kapt Kamal kommunistide juu-
rest ära on põgenenud. Wahwa mees,
seda peab ütlema. - Peale lõunat
käisin suplemas ja wahetasin pesu.
Kirjutasin kirja H-le. Pean weel aru,
kas saata, wõi mitte. - Tõnson sõitis
Tallinna 5 päewaks, Trustein läks
jäedawalt Soomusrongide Divisjooni
staapi. Mind komandeeriti ajutiselt
5 päewaks 2 roodu, sest, et seal puu-
duda ohwitser, kes reaõppust tunda.
Asi nüüd kah!
N37. Neiu kurptus.
Ma waene laps miks nenda ruttu
Me õnne päike looja läind
Oh kuuleks koit minu kurba nuttu
Ja tuleks ise saatjaks mull.
Oh armas noormees miks sa lased
Mull nõnda seista silmad wees,
Kas unustasid selle koha,
Kus lubasid mind armasta!
Kas kulmaks läind ned armu huuled.
Mis ornalt suud mull antsiwad...
Kus lubasid mind armasta.
Soo pärast jättan noore elu
Jäen õnnetumaks surmani
Sest kui ma mõtlen teeb mull walu
Et uskusin so petjad keelt!
Oh armas neiu ära nutta,
Sull jookswad rõemu hallikad
Nad wõtwad juuni niisutada
Ja õitsma saad sa uueste..
15 jaanuar 1919a. Järwamaa pataljon jõudis punawäe salku tagaajades
wälja kuni Paaswere-Wenewere mõisani, sealt liikus pataljoni esimene
kompanii N. ltn. Uuessoni juhatusel üle Tudolinna - Iisaku Wask-
narwa, kuhu ta peatama jäi kuni 20 weebruarini 1919 a. Paasweres
sai Järvamaa pataljoni ülem ltn. Kanep. operatiiw käsu liikuda
2se Diwiisi ülema käsutusesse lõuna rindele, kuhu ka pataljon
liikuma hakas 16 jaanuaril kell 17, voetes marschrutiks - Paaswere -
Wenevere - Torma - Maarja Magdaleena - Tartu ja peatus Ropka, Tamme
ja Maarja mõisates 18 jaanuaril. Mustwee sai pataljoni poolt maha-
jäetud korrajalale seadmiseks ühes 10 mehelise komandoga lipnik Raud-
sepp, kes weebruarikuul pataljoni tagasi jõudis, kui ta omad kohused üle
oli andnud Peipsi Rannakaitse pataljoni ülemal. 19 jaanuaril 1919 a.
oli Järvamaa pataljoni koosseisus alljärgmine: Bataljoni ülemaks
leitnant Kanep, tema abiks N. leitnant Heindper, adjutandiks N. ltn.
Narustrang, komendandiks N. ltn. Tomberg, vanemaks arstiks arst
Naaris Paidest. 1ses kompaniis, mis asus Wasknarwas oli 48 meest
2 ohvitseri kompanii ülem N. ltn. Uuesson ja lipnik Waigo; 2ses kom-
paniis 72 meest 3 ohwitseri, kompanii ülem N. ltn. Maurer, lipnik
Schmidt ja lipnik Sepp; 3das kompaniis 45 sõdurit, kompanii ülem
lipnik Treilmann, nooremad ohvitserid lipnik Kadak, lipnik Padernik
ja lipnik Jürgens; 4as kompaniis 51 sõdurit - kompanii ülem
leitnant Ottan, Mirka, n.ohv. leitnant Ottan N. ltn. Baumann.
5das kompaniis 62 koolipoissi - kompanii ülem lipnik Pall, lipnik
Ratsakdo ülem lpn. Indermitte Joh
oli N. ltn. Villup, lipnik Elken. Majandusülemaks oli leitnant
Alwer, asjaajajaks sr.am. Bach, laekahoidjaks sr. am. Süld.
Kokku oli pataljonis 21 ohvitseri, 1 arst ja 2 sr. ametnikku ja umbes
350 sõdurit. Siin määrati pataljon 2se Diwiisi ülema poolt
Diwiisi reserwi, et parajal juhusel anda waenlasele pu, kes asus
joonel Elwa - Nõo kirik - Reola mõis - kõrts - Wõnnu ja asus pealetungi
tegewusele, et Tartut jälle valluta, purustawat hoopi. Siin seisis patal-
jon puhkusel kuni 28 jaanuarini, kindralstaabi colonel Laido-
ner käis pataljoni ülevaatamas ja vaimustamas. 28 jaanuaril
sai pataljon käsu välja astuda lõuna - Wõru suunas, kuhu teele
asuti marschrudiga Haaslawa - Wõnnu, Rasma mõisa - Moisekatsi-
mõisa, kuhu asus patoljoni staap ja 2 kompaniid, kuna 2kompa-
nii ltn. Maureri juhatusel punawäe riismeid Peipsi järwe äärest
välja ajas ja Wõõbsu alewisse asus, asudes garnisoni. 30 jaanuari
saadeti pataljoni ülema ltn. Kanepi poolt pat. ül oli ltn.
Hindper ja N ltn. Villup ühes 45 mehega Piirisaart valdama, kust
punaväe osad, arwuga 2 rügemendi jätised ajutiselt said välja-
peksetud, 31 jaanuaril asus pataljon Moisekatsi mõisasse
Paul! Teie suudlesite
mind. Aga mis tegin
ma praegalt? - Oi ka
mina tahtsin Teid suu-
delda, - ja ma suud-
lesingi nii tasa ja õr-
nalt! Ega ka Teie ei
pahanda, sest et Teie
seda esimesena tegite, ja
veel viimase ja armsa pilgu
tahtsin vaadata, enne
uinumist, siis tundsin ma
korraga et mu huuled
Teie huuldel olid, ja ma
suudlesin - - -
Minu arwates, et Teie neid lehti wõi
andmeid enam tarwitada ei saa selleperast
jätsin Teile tagasi saatmata, see oli minu mõttes
Teil
peaks neid lehti tarwis olema siis teadustage
Tõise saadetise Teie poolt saadetud, olen ka
25 mail s.a. kätte saanud ka raamat ühes.
Nüüd saadan mina Teile 4 kirjaümbrikud
ja 4 isikuteate lehte tagasi, selleperast,
et minul ei ole wõimalik mitte
Teie soowi täita, nagu eelpooljuba tähendasin
olgugi et see Teile mitte hääs ei ole, siiski
parata pole midagi, wanadus wõtab ja wõidab kõik
Raamatud mina praegu tagasi ei saada
selleperast, et raamatus minu nimi on
sissekirjutatud Palun Teid minule
teadustada kas raamat tagasi saata,
wõi lubate minule jätta, raha eest,
mitte ilma rahata, ja kui palju maksa
tuleb, palun Teid minule teatada.
See oleks minu soow ja palwe Teid wastu.
Nii kaua kui taewas on näha
Ja hiilgawad tähed mo eel
Kui aga kord lahkuwad pilwed
Ja näha on elustaw põik
Siis ärkawad kurptusest lilled
Õnn naeratab jälle nii woik
Ehk julgen sull paludes hüüda,
Jäe sõbraks ja truuiks sa mull;
Siis õiskama saab minu süda,
Kui wiibi su rinnal ma wõin.
N:36 Neiu kurwastus.
Mets ja maa kõik hingawad une rahus,
Pimetus on katnud ilmamaad;
Kuu see tõuseb taeva piirilt üles
Lõpetud on kõik see päewa tõõ.
Metsa hääres kena neiu istus
Sülles on tall kena lapsuke
Aga ise õrnaste ta nutab
Kalistades ütleb lapsele
päevade jaoks tagawaraks - vilja ja muud kraami. Nad
peitsid rekvisitsioonide eest vilja ja muid toiduaineid kõrvale,
selle tulemsuseks olid rüüstamised Vene sõdurite poolt, kes
juba olid kaotanud distsipliini ja korratunde ning iga-
suguse vastutustunde. Polnud võimu, kes neid logelejaid ja
rüüstajaid taltsutanud oleks. Tundus tarvidus asutada
ka Pärnus eesti väeosa, milleks Eesti sõjaväeosa saadeti
Tartust teele.-
Esimesed Eesti sõjamehed Pärnus
Esimene kompanii jõudis Pärnusse 6. XII. 17a kell 1/2 3
hommikul, kuhu ta sõitis Tartu tagavara pataljonist
Pärnumaalt pärit olevate eesti sõduritega. Lipnik
A.  Linson oli meeskonna ülemaks, kellega kaasa
sõitis lipnik Kiip ja kirjutaja Lelle (praegune Pärnu
politilise politsei assistent).-
Eesti Maleva Büroo liikmed ja seltskonna tege-
lased võtsid tulnud eesti sõjamehi jaamas vastu. Mehed
paigutati neile määratud korteritesse, kus Jaan
Karu terwitas mehi lühikese kõnega Pärnu Eesti Ma-
leva Büroo nimel, mille järele lauldi: Mu isa-
maa, mu õnn ja rõõm". Lipnik Linson tänas omas
kõnes lahke vastu võtmise eest eesti sõjaväelaste nimel. /Pärnu
Postimees N276/.-
Esimene kompanii oli vaevalt kohal kui juba samal
päeval jõudis kohale teine osa lisaks endistele umbes
rühma suuruses lipnik K. Bersini juhatusel (Pärnu
Postimees N277), oma sõidu muljetest viimane jutustab:
"Sõitsin Tartust välja umbes 30-40 mehega. Meeskon-
na vanemaks oli väga intelligentne veltveebel. Valga jaama
jõudmisel veltveebel soovitanud temal õlakuid võtta maha,
et ei tuleks Valgast läbisõidul takistusi ega vahejuhtumisi.
Lasksin oma enda mõõgaga veltveeblil õlakud maha võtta.
Ettevaatuse abinõud osutusid tõeks, sest jaamas nägin
saatsin Sassile kaardi nalja wiluks.
Petseri jõudsime kella 1/2 7 ümber. Was-
tusaadetud küüthobustega sõitsime ko-
listades mööda wõimata künklisi
teesi Юнцово'sse tagasi, kuhu kella
11 ajal ilmusime. Sõime pisut ja
wiskasime kondid hunikusse.
17.IX.19
Sain Adylt kirja. Tegime Müllerstei-
niga rühma ja jao-wanemate nime-
kirja walmis ja seadsime korda. Müller-
stein kirjutas raporti Tief'ile, et mind
2 roodu wanemaks ohwitseriks kinni-
tataks. Wähe tina saab rohkem - Käi-
sin pealelõunat saunas ja panin puh-
ta pesu selga. Õhtul heitsin aita hein-
te sisse magama.
18.IX.19
Kell 10 ohwitseride kogu koosolek.
Harutas ohwitseride kogu eeskorra-
ja ökonomise asutamist. Majanduse-
jaoskonnas otsustati rewideerimist
toime panna. Päälik Tief sõitis
Tallinna. - Sain juurdluse Woldemar
kolida, kuhu 12-30 jõudsime.
Voorid jäid Ilkinosse.
5 ja 6r. tungisid õhtupoolel
Ropscha esimestesse majadesse,
kuid edesi ei pääsnud, sest
punased panid ägedalt
vastu. 4r 9 roodu, õpe k-do ja
üks 8 polgu rood liikusid
mere äärt mööda, kuid
lõid alles õhtul Mertwizaga
sideme, nii et neist Ropscha
võtmisel abi ei olnud.
üks 8 p. rood oli weel Metwizas,
ja kolmas Wolkowas. Punased
poole, said aga suurtükitule
metsa laiali pillatud, kust
Ropschasse läksid.
Punased tungisid kogu
päev Prirjetschje mõisa
ja Kurowitsa peale
olid pannud wolitused, astus 30 märtsil kokku
linnawolikogu, kes lahkunute asemele walis:
linnapeaks Ants Eineri, linnapea asemikuks
Wilhelm Grossi, nõunikkudeks Jaan Soo ja
Juhan Sireli.
Waheajal oli 28 märtsil Wene klubis ärapee-
tud Walga linna 39 seltskondliku organisatsi-
ooni esitajate koosolek, kus muulased tooni-
tasid, et Walgas elada ainult käputäis eest-
lasi, kellede kätte linnavalitsemine üld-
selt antud ei wõi saada. Sellel koosolekul
oli walitud nõukogu, kes 5 aprillil teatas
linnawalitsusele oma otsuse: 1) Linnawo-
likogule ettepanna lahkuda. 2) Nõuda
linnawalitsuselt 10 aprilliks asja ajamise,
linnawaranduste ja rahasummade üleand-
mist Walga seltskondlikkude organisatsi-
oonide täidesaatwa komiteele, kes linna
asju juhib uute walimisteni.
Walgal oli nüüd kaks walitsust korraga:
Wana wolikogu ja uus nõukogu. Kuid
30 märtsil walitud linnawalitsus tegutses
Oh et sa mind nüüd wõttaks
Siin ilmas elada
Mull järjest rõõmus oleks
Kas sinust lahkutes.
Mis tahan waene teha
Siin laia ilma peal
Kui jätsid sa mind maha
Siis surm mull pia käes
Mis aitab kui ma elan
Siin suures kurptuses
Jo silma wett ka walan
Mu raske mure sees.
Kui wõttad teise pruudi
Sull soowin õnne ma
Ei sind ma wannu iial
Wait õhkan lõpmata
Oh surm nüüd tule sina
Ja wii mind waikseste
Siit häda orust sinna
Su rahu kambrisse.
kõikidel lahingutest novembri kuust allates kuni
rahutegemiseni Narva juures. Peale rahukokkuleppingu
allakirjutamiseni olin nimetatud Põhi armee
likvidatsioon kommissioni liikmeks ja tõetasin
niviisi kuni aprilli kuu 1920 a. Jõhvi üksuskonnas.
Mai kuul sain luba Tallinna sissesõita ja
seal olin Eesti kodakondsusse võetud. Suve
ajal saamal aastal olin kapteniks Eesti purielaeva
„Taara“ peal, kuna aga juba 1921 a. astusin teenistusse
kui kontori ametnik „O/Ü Traffik“ juures ja 1922 a.
alates olen teenistuses „Eesti Transport A/S „Gerhard
& Hey“ juures kui täieline voolinik Tallinna Pea
tolliametis
Veldvebel N. Utkin
ter wiis minu juurest 4 meest ära,
uuete posti Triiki ja Müllersteini wahel.
Käisin korraks Б. Калки's, sain oma tu-
baka sealt kätte. Adjutant Aru oli
telefoneerinud, et mul puhkuse järje-
kord kätte on jõudnud. Käskinud hom-
me hommikul staapi paberite järele
tulla. Lahe, saab korraks Tallinnasse.
Tagasi blindaashi tulles, sõid poisid pa-
rajasti lambaliha. Mulle olid nad
terwe kateloki täis jätnud. Söö, nii et
paha hakkab. Sundar läks lauda ja
kirwest otsima, tahab laua sisse teha.
Kah ilus asi. Kirjutan blindaashis, pin-
gi peal. Tule puudumisel meisterdas Sunder
lambaraswast toreda lambi. Põleb pä-
ris ilusaste. - Proowisime rewolwreid
päewal külas. Nagu kuulsin on hom-
mikul punaste "разведка" meie traat-
aedadeni tulnud, kuid mehed on nad
püssitulega eemale peletanud. Sellega
seletatama hommikune äge paugutamine.
Päewa jooksul suurtüki tule wahetus
terwel liinil. Meie batarei püüdis
tabada apt Корла külas weskit ja
kirikut. Waenlane otsis meie batarei
seisukohti Holohalnaja mõisa juures.
kõige esiteks tähtsamad punktid nende hulgas side
võrgud ja pataljoni staabi telefoni, ning relwade
lao "Port-Arturi" taga lina aitades. Kõik oli
neil teada ilma juhatust meilt küsimata.
Seega okupatsioon algas peale. Masendas
tunne valdas tõsist Eesti meest, kui nägi hom-
mikul välja minnes raudkiiwritega saksa soldateid
patruleerimas, kuid polnud parata midagi, tuli
ülivõimule alistuda.-
Kiires korras algas varanduste päästmine.
Päästeti, mis päästa veel andis. Majanduse ülem
realiseeris praegu majanduse ühisuse hoowil asuwa
kaera lao ja maksis saadud summades ohwitseridele
palka. Hobuse riistade paranduse töökojast ja laost
hobuse riistad anti üle Pärnu Majanduse Ühisusele
tingimustega, et saadud riistad antakse tagasi Ees-
ti sõjavägedele, kui iseseisev Eesti jätkab oma tege-
wust. Umbes kaks koormat oli riistu. Kas need
tingimused on leidnud täitmist, ei tea nende mää-
lestuste avaldaja major A. Kuhlberg.- Merde viidi
dünamiiti, suurtüki kuule uputati vallikraavi, kust
neid lapsed väljatirinud salaja pärast poole. (ltn
Bersin määlestused) jõkke uputati kuulipildujaid, mis
uuesti formeeritavatele Eesti väeosadele üle anti.
Polgu püsse ja kuulipildujaid tehti lahing kõlbmataks
j.n.e. Pataljoni lipp anti nende ridade kirjutaja
hooldusse, kus see viibis kuni saksa okupatsiooni
lõpuni ning pärast poole Kaitse Liidu staapi asu-
koha peale "Endla" tõmmati üles /kpt. Treiberg mää-
lestused).-
Öösel pataljoni ülem ilmus siis aajudanti saa-
tel obertst Jahn'i juurde, kes asus Vee ja Rüütli
tn. nurgal h-ra A. Šmidt'i korteris. Saksa
Mina saadan Teile kirjaga ühes ka
ühe kirja margi 15 sendilise, millega
Teil on wõimalik minule kirja
wastust saata.
Soowin Teile hääd terwist ja
jõudu, omas töös ja toimetuses.
Terwitades Jaan Kurwits.
Põlva Himmaste
27 mail 1940.
P. S. Kirjamark 15 s. väärtuses tagasi
I, II ja III pataljonid joonel Sagriwja Rschawki, Sagnitsõi - Mõlovo -
Wassiljewo - Lakno -, kuna rügemendi staap asus Wanas Irboskas. Rügemendi
Sujevo - Novaja - Petrovo - Kosõgina - kuna praegust asusiwad nad
eelpool nimetatud kindlustatud liini põhimõttega, et wastuvõtta peale-
tungiwaid punawäe salku, kes saadud andmetel omi jõude kogusiwad Ostro-
wi linna ja Gribuli küla raioonis. 7da rügemendi ja punawäelaste vahel
asusiwad nõndanimetatud isehakanud väeosad "rohelised" kohalikkudest
elanikkudest staabiga Harlampjewas ja Katsanowi pataljoni üksused, kes
arusaades punawägede jõudude koondamist Gribuli ümbruses abi pa-
lusiwad 7da rügemendi ülemalt, et ühiselt rügemendi distsiplineeritud
tuleüksusega purustada punaseid. Rügemendi poolt sai saadetud nendele
abiks ja samuti olukorra ja punaväe jõudude selgitamiseks 1ne kompa-
nii terwes koosseisus ühes lipnik Vaigoga 18 juulil 1919a, kes samal
päeval weel Palkinosse jõudis ja luura Katenki - Gribuli juurde välja saatis.
Elu loo kirjeldus
veltvebel Juhanes Sunn
sundin 1896 asdal 1 sebtembril
mina sadsin oma nore põlve
aia vanemade jures vanemad
olid kiltsi mõisa külnigud tegid
päivi koha esd koli aridus all
kolij aridus. mina teenisin wene
aegus somes 423 lusgi polgus
2 asdad ja siis tulin Absalu
esdi polgu ja tenisin 4 kuud
ja sagsa aegas 2 nädalid ja
kuni sagslased esdi mald välia
lägsid sijs tulin algiseld isa
mad kaidsma ja tenisin 1 polgus
65 nädalid ja öbi kamandues
1 nädali sijs lägsin valga soomus
roongide tevisi tagavara padalionij
Öö pimedusest waatamata, et sealt ükski
inimene ennem läbi polnud käinud, jõudsime
meie siiskid õnnelikult kohale. Mehed jäiwad
ete wabriku hoowi seisma meie paari poisiga
läksime waatama kus tühi maja on kus
wõiks wäsinud kondid wälja puhata, jõudsime
teine poole serwa, korraga näeme jõe sild
põleb ja punased ise seisawad silla peal ja
panewad aga tuld juurde, meie läksime
mõne paugu, need jooksid silla pealt ära
teine poole jõge seal oli kohe suur mets, sealt
aketi meile tuld selga andma, siis juba
jõudsiwad meie mehed kohale, läks jällegi
nattukeseks ajaks lahinguks; aga warsi
waikisewad punased, ja meie postid wälja
pannes läksime puhkama, suurtüki
mürinal mis Krasno korkast lasti uinusime
meie magama.
Elu lookirjeldus
no allow. Jansaar Joann Mihaili poeg sün 1896a
Saare maakond. Uuemõisa wald Kanisare kül.
Wännu talus. Kohdu all ei ole olnud
Wanemate elu kutse põllutöö.
Oma lapse põllwe saatsin mööd kodus Isa ja Ema
jures mööda kunni karja poisni olin 14astane siis pani
Isa minnd käsi töö kooli Kuresaare linna läksime
ühes wennaga kodus ära. Wennd läaks wene kroonu
tenistuse ja mina jäin Kuresare töötupa õpima,
õpimine läks edukalt edasi ja aastate joksu wõisin oma
tenistusest kenasti elada. Selle järel hallgas suur
Efroopa sõda. Selle järele jäi töö wähemaks tellimisi
enam ei olnud ja tuli tagasi jsa poole tagasi minna.
Hakasid Kindluse tööd ja kaiwikute kaewamised
se oli 1915a. suuwe sügisel augusti kuus kutsuti mind
wene sõja wäe tenistuse, käisin ennemalt paar nädalad.
Kroonu töös sääl säeti nimekiri koku kes kroonu tööl
olid jäd sõja wäe tenistusest see kord järele kindluse tööle
Sõrrwe saarele saal ei olnud palju parem kui sõja-
liinil, Sakslased käisid käisiwa ööse ja päewa lennukitest
pomisid maha pillumas, se aeg ei olnud ka pik korraga tuli
Saksa sõja laewastik purustas ära patareid ja wõtisa Saaremaa
oma alla nüd pidin kodu isa majase minema ni kaua
olin kodus kuni Sakslased Estist walja suniti.
Selle järele kutsuti mind Esti kaitse wäe tenistuse
aga punaste poolt tehdi kihutus tööd ja aeti saarlased
massama ja kohe ei saanud wabadus sõtta minna
pidi ni kaua otama kunni wabaduse walitsuse
poolt kord uuesti sisse pandi Martsi kuu esimeste
päewade sees 1919a saadeti mind uuesti Haapsalu
sääl olin kaks nädalad riwi õpusel saalt sadeti
mind Walka. Soomusrongide Teewiisi Tagawara
pateljooni kus ma kaks ööd ja päewa olin säält
saadeti mind Soomusrong Kapten Irwe paele
Kaewikutes, Печки küla all 3.X.19.
Kell 3 hommikul wahetasime 5 polgu 1 roodu
ära. Mahutasime endid blindaasidesse ja
землянка'desse. Öö otsa tuleb meestel ülewal
olla, päewal wõiwad selle eest magada. Asun
24 mehega frondi paremal tiiwal. Ööseti seisab
traataia juures 2 kahemehelist секреть'i,
päewal on waatleja otsekohe kaewikus. Sideme
saatsin 1 roodu, sealt tuli siia nende side.
Magasin kella 6- 1/2 10 - natukene aitab
kah! Mehed teewad kõwasti tööd, et endid
sisse kaewata. Blindaash, kus mina siis
kükitan on wäikene ruum sammu 7 pikk
ja 4 lai, kolmekordse palukatusega. Katuse
peal on weel umbes 1 1/2 jalga paksune kõrd
mulda. Koopal on seinal wooderdus ja ahi
sees. Wiimase ehitas Sunder alles täna
hommikul. Eila õhtul algas Mölder
minuga juttu, küsides, kas see minu wend
olla olnud, kes neil Tudulinnas sakslaste
ajal majanduse asjaajaja olnud? Elanud teine
otse Lõuna pere wastas, seal, kus Hermiine
Aames asunud. Suurem hulk rahwast nut-
nud, kui kuulda saanud, et Drewerk
rongil surma on saanud. "Oli wahwa mees,
töötas igatpidi rahwa kasuks"  lõpetas Möl-
der jutu. Kahtlemata oli wahwa mees. Ka
Keikinot ja Orlõid pommi-
tades. Ühtlasi tungisid
3 roodu 50p. ja 2r. 59 polgut
Feodorowka pääle, löödi
aga tagasi, nagu vang teatas.
Ka Itovo mõisa vastas oli
väike laskmine. Tulevahtus
suurtükkidest kestis keskööni
12 XII
Eilse udu järele selge külm
ilm. Jamburgi suunal
hommikust saadik äge
suurtükimürin, meil vaikne.
Eile õhtul 6r. ülem kapt.  Carell
surma saanud. Õhtul oli
laskmist kuulda III bat.
raioonis. Meil vaikne.
13 ja 14 XII vaikus Harilik suurtüki-
mürin. 14 Õhtul algas suurtükituli
meie ja Feodorovka pääle,
mis kella 22 ajal iseäranis
ägedaks läks. Meil
Ühel hingamise päeval
Waiksel wara hommikul
Kus kõik wagususte majas
Kellel rahu rõemu küll!
Wõtsin üles kirjutada
Teistel teada anda ka
Mida mina kurwatuses
Wõtsin nõuks endaga!
Kui ma nägin päikest tõuswad
Oma kultse kuue sees
Kuulsin kui üks heal mind hüüdis
Walju waikse kambri seest.
Jooksin alla järwe äärde
Kuulsin siis seal armast häält
Kes mind kutsus kurwalt teeltt
Oma riiki rõemusse.
Kuulsin metsa kohisewad
Laulsid linnud lugusid
Wesi jooksis wulisedes
Ütles ühes wõtan sind
Tallinnas, 14. 10. 1919.
Härra!
Täna sai mul see päratu suur õnn osaks Teie auväärt kirjakest omandada,
Ma olen õnnelik, tõesti lapsik õnnelik, et üks elukutseline Sõdur seal kaugel vaenu-
väljal on vaevaks võtnud mulle kirjutada, ja veel minu nime nii luulerikkalt
kirjeldada. -
Jah, ma olen õnnelik, kuid siiski nii õnnetu! - Oh, ma õnnetu miks ei
võinud ma Teie häält kuulda, kus Te minu nime seal ojakese kaldal huikasite,
miks ei võinud ma ise Teie lähedal viibida, et Teie hüüetele vastukaja avaldada?
oma sügavusesse neelasivad, ja takistavad siia kaugele Eestimaa pinnale tungimast.
Ehk ma küll oie Õie olen, ja Õie nime kannan, kuid siiski ei või ma mitte
Tähendab, Teie mõtted kaalduvad enam selle looduse kaunistaja õie, kui
et minu kohta, kelles midagi inimlikku asub, ja nii siis on võimatu ühel
inimlikul olevusel, kellegi teisele õitseda. Jah, Teie ihaldustega kokkukõlasse
tehaste lähedale ja üks Wõru tänawale Erksiti
maja juurde, kus tapnud majaperemehe wenna-
naise ühes tütrega, sel hetkel, kui nad toast
wälja õue tormanud. Samuti said weel
Laatsimõisa ristikheina wäljal linna lähe-
dal pommiga purustatud kaks inimest ja
kümme sõjawäe hobust. Teised pommid,
kokku üle 40, olid langenud kahjutegemata
raudtee äärde wäljale.
Pommitamise mõju tagajärg oli suur.
Paljud ei julgenud enam magada ööd linnas
ja käisid nädalpäewi ühes naiste ja lastega
külades ööbimas kuni toibusid wiimaks
hirmust. Mõned aga hakkasid müütama
omi warandusi, et aegsasti lahkuda häda-
ohtu ähwardavast linnast.
Ewakueerimine
Peale Walga pommitamise algas Riia
frondil saksa pealetung. Waenlane purustas
Üksküla kindlustused ja wallutas Riia. See
andis tõuget Walga ewakueerimisele, mis
häält sa siis teeksid, kui nad päri-
selt puruks oleks läinud? Siis ei
aita muud, kui kihuta Tallinna.
Sain kodunt isalt, tädilt ja Martalt
kirju. Teatati, et Schultz surnud olla.
Tema surmakuulutuse leidsin ka
"Päewalehes". Jällegi tubli mees otsas!
ka Irw, soomusrongide diwisjooni
ülem, on 27. aprillil langenud. Wari-
sewad maamulda Eesti wapramad
pojad. Salkkond noori kalewlasi jõu-
dis pärale. Tehnilise roodu täienda-
mist ootame iga silmapilk.
2.V.19.
Täidan ajutiselt III rühma ülema
kohuseid. Saar on weltweebli ase-
mel. Saar oli nimekirja järgmise
puhkusele minejate peale sisse annud,
pistnud ka mind sisse. Wahwa tükk
oleks kord jälle tossutada kilulinna.
Saatsin Künnapuuga kirja isale.
Käisin Mõniste surnuaial. Enam-
lased on kõik ristid ära lõhkunud.
4 enamlast - eestlast olla täna üle
Ta roosi krantsi paneb
See haua peale nüüd
Ja silmatest ta walab
Liig rohkest pisaraid
Ta nutab õhkab hõõgub
Et süda närtsib sees
Ja oma häda kaebab
Seal surnu aia sees
Nüüd Willem wõin ma tulla
Soo haual waatama
Ja wõin so juures olla
Ja sooga rääkita.
Nüüd waikses pimeduses
Kus kõik jo magawad
Sest kui ma päewal tulen
Siis kõik mind naerawad
Nüüd wõin so haual nutta
Sest ükski mind ei näe
Ja sulle häda kurta
Mis tunnen iga päew.
ja lipnik Padernik
Punaste patarei asub Wivva külas, tugew meie seisukohtade
pommitamine 14-19 märtsini, iseäranis Hanikase küla peale tu-
gev pommitus, kus rüg. staap asus. 18 märtsil tuli uus polgu-
ülem kapten Anderson kohale 2sest jalaväe rügemendist ühes lip.
Daaweli ja lpn. Parweiga. Rügemendi koosseisus oli siis kui
kapten Anderson ta vastu võttis 18. III 19 ohvitseri ja 180 sõdurit,
mispärast kapten Anderson pealetungi plaanist punastele loobus, osad
vanade kohtadele jättis ja rügemendi staab Orro tallu tahapoole üle
viis. 19 märtsil kawatsedi soomusrongi meeskonna abil Orawat vallata,
kuid see ei läinud korda, punastel sai surma 62 sõdurit, hulk haava-
tuid, meie kaotused 2 surnut, 8 haawatut. 20/III tungisime uuesti
oma jõududega 3 küljest Orawale peale ja sundisime punased, arwu-
ga 2 diwiisi ( 262 ja 16,19-435, 6 Eesti punane) Orawast taganema, vallu-