Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
küsimuse otsustamisega on weel aega. Ligemal ajal korraldatakse keskkooliõpe-
tajate kongress ja praegu peetakse koolinõunikkude päewa, kus arutatakse kesk-
koolide ümberkorraldamise kawa. On soowitaw oodata ja ära kuulata nende sei-
sukohad. Ei ole otstarbekohane niiisugust laiaulatuslikku küsimust kohe ära
otsustada seda enam, et puddub üldharidusliku täienduskooli seadus. Küsimust
on tarwis weel arutada ja selgitada nii kawa pooldajate kui wastuwaidlejate
seisukohalt. Sellepärast tuleb küsimus lahtiseks jätta Wolikogu järgmise koos-
olekuni.
Sarnane teguwiis on demokraatia äraandmine.
Peale selle kannab lwol. M.Kurs-Olesk järgmise sotsialistliku töölis-
te partei teadaande ette:
" E.S.T.P.Tartu linnawolikogu rühma deklaratsioon linnawalitsuse moodus-
tamise puhul 1927 a.
Möödunud linnawolikogu walimistel sai Eesti Sotsialistlik Tööliste Par-
tei 3 korda rohkem hääli kui 3 a. tagasi. Wastawalt sellele on ka partei
esindajate arw wolikogus kaswanud 3-kordseks. Meie oleme seega kõige suurem
rühm wolikogus.
Täiesti tundes seda wastutust ja kohustust, mida meie pääle paneb nii
suure osa (üle 1/4) Tartu kaaskodanikkude usaldus meie partei püüete wastu,
tundsime end kohustatud olewat ka linnawalitsemise tegelikust tööst osa
wõttawõimalikult produktiiwsel alal, nagu meie sellest osa wõtnud juba Waba-
riigi algusest pääle, mõnikord palju wäiksema arwu juures.
Selles teadmises esitasime otsekohe, niipea kui linnawalitsuse moo-
dustamise küsimus üles kerkis, oma ligema töökawa kõigile wolikogu suure-
matele rühmadele ja palusime neid selle kawa alusel meiega läbirääkimisse
astuda linnawalitsuse moodustamise asjus.
See kawa ei sisaldanud eneses mitte mingisuguseid wõimatuid nõudmisi,
mida meile kinnitasid esitamise juures peaaegu kõikide kodanliste rühmade
esitajad. See oli ainult miinimum sellest, mida meie kawatsesime lähema 3
aasta jooksul läbi wiia.
Aga juba warem, niipea kui walimiste tagajärjed awalikult teatawaks
olid saanud, kirjutasid "Postimees" ja "Kaja", et sedakorda tulewad kõik
jõud ja abinõud kokku wõtta, et linnawalitsust moodustada ilma sotsialistli-
deta. Arwatawasti seepärast loobusid kodanlised rühmad otsekohe meie kawa
kohta üksikasjaliselt sesiukohta wõtmast ja asusid linnawalitsust moodusta-
ma ilma meieta.
Neil läks korda ka üürnikke, kes endid senni pahemasse tiiwa olid lu-
genud, suurte lubadustega kohtade suhtes oma mõrda meelitada. Seepärast
wõisid nad otse esimesel nõupidamisel kokkuleppest omawahel meile teatada.
Ainult hoolekande osakond olla niisugune koht, mida ükski kodanlistest rüh-
madest omale ei ihaldawat, ja seepärast wõiwat sotsialistid soowi korral
selle koha saada.
Linnawolikogu, ühinedes Linnawalitsuse ettepanekuga otsustab lah-
tiselt ühel häälel:
Anda Tartu Tütarlaste gümnaasiumile laenuks 200,000 marka,ilma
protsendita, tarwiliste ehitusetööde läbiwiimiseks Linnawalitsuse poolt
määratawatel tingimistel ja see summa wötta linna tagawarakapitalist.
Hugo Tedderile antud ehituselaenu üleandmine August Kuhile.
Hugo Tedder on riigilt ja linnalt saadud ehituselaenu abil ehitanud
elumaja Tamme linnaosas Riia mnt.nr.19 (kw.IV kr.2). Praegu wölgneb ta
ehituselaenu kokku 5317,5 gr.kullas ehk kulla kursi järele Emk.1,329,375.-
H.Tedder on selle maja äramüünud August Kuhi'le 2 milj.marga eest.Nemad
mölemad paluwad selleks luba ja ehituselaenu üle kanda A.Kuhi nimele.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette otsustada:
1) nöus olla tähendatud elumaja ja ehitusekrundi üleandmisega H.Tedderilt
August Kuhi'le ja wölgnewa riikliku ja kogukondliku ehituselaenu ülekand-
misega August Kuhi nimele,milleks paluda Riikliku Ehituselaenu Komitee
luba, tingimsel,et laenu kindlustuseks esitatakse linnawalitsusele wastu-
wöetawad kindlustused ja maja panditakse linnale kuni laenu täieliku ta-
sumiseni.
2) Laenu eest wastutus endiselt linna kanda wötta,
3) Laenu käsitamiseks ning wastawate lepingute sölmimiseks wolitada Linna-
walitsust.
Linnawolikogu,ühinedes Linnawalitsuse ettepanekuga,otsustab, lah-
tiselt, ühel häälel:
August Kuhi'le ja wölgnewa riikliku ja kogukondliku ehituselaenu üle-
kandmisega August Kuhi nimele,milleks paluda Riikliku Ehituselaenu
Komitee luba,tingimisel,et laenu kindlustamiseks esitatakse linnawalitsusele
wastuwöetawad kindlustused ja maja panditakse linnale kuni laenu täie-
liku tasumiseni.
2) Laenu eest wastutus endiselt linna kanda wötta.
3) Laenu käsitamiseks ning wastawate lepingute sölmimiseks wolitada
Linnawalitsust.
M.Taschkini palwe luba anda söögimaja awamiseks.
se küsimus Ametiühistuste Keskbü-
roole.
Aru annab linnapää Kriisa:
Möödaläinud aastal detsembri kuul pööras Ametiühistuste
Keskbüroo palwega linnawalitsuse poole, büroo jaoks ruumisid
ühes kütte ja walgustusega lubada. Linnawalitsus tuli esialgselt
palwele vastu ja andis ruumid Lutsu uul.5, kroonu majas alumisel
korral, kus weikene parandus teha tuli, mis maksma on läinud 69
marka. Et selle  küsimuse lõpulik otsustamine linnawalitsuse wõimu-
piiri ei käi, siis on küsimus wolikogule otsustamiseks ette kan-
Lnw. Lui Olesk toetab palwet, selle pääle tähelepanemist
juhtides, et hiljutisel wõimude wahetused mõlemil korral ameti-
ühistuste liikmed iseennast salgawalt korra ja julgeoleku eest
linnas hoolt on kannud, mille tõttu linna elankud neile suurt
tänu wõlgu on.
Otsustatakse ühel häälele: linnawalitsusele ülesandeks teha
Ameti-Ühistuste Keskbüroole sündsad ruumid ühes kütte ja walgus-
tusega muretseda.
8. Ühe linnanõuniku walimine.
Juhataja teatab, et surnud linnanõuniku G.Seelandi asemele
uus linnanõunik valida tuleb.
Lnw. Bätge paneb kandidaadiks ette Aleksander Punga.
Lnw. Jaska teatab, et Eesti sotsial-rewolutsionäride rühm
ülesseatud kandidaadile, kui Saksa okkupatsioniaegsele tegelasele
wastu hääletab.
Häälte lugejateks walitakse lnw. Allik ja Lattik.
16 häält poolt, 8 wastu, sellega Aleksander Punga linnanõunikuks
9. Komisjoni walimine kommunistide
tegewuse rewideerimiseks linna
warustusametis
Linnapää Kriisa paneb ette komisjoni wõimupiiri laiendada
kogu kommunistide tegewuse rewideerimiseks linnaomawalitsuses.
Otsustatakse kommunistide tegewuse rewideerimiseks nendesama-
on tarvis valida tema asemele uus nõukogu liige.
Peale selle Linnavolikogu oma koosolekul 29.mail 1933.valis Linnapanga
nõukogu liikmete asetäitjateks Paul Kanariku 31 häälega, Verner Eieri 29 hää-
lega ja Oskar Kanguri 30 häälega. Nüüd on üles kerkinud küsimus, missuguses
järjekorras nõukogu liikme äraolekul kutsuda tema asemele asetäitja.
Kuna Krediitasutiste seaduses ega Linnapanga põhikirjas selle küsimuse
kohta selgust ei ole, siis anti küsimus Linnavalitsuse ja Linnapanga juriskon-
sultidele kaalumiseks. Juriskonsuldid asusid seisukohale, et üldiselt tarvi-
tusel olevate krediitasutiste põhikirjade järele kutsutakse nõukogu liikme
äraoleku korral tema asetäitjaks isik, kes valimise vanuse järele või kui ase-
täitjad ühel ajal on valitud, siis see, kes valimisel kõige rohkem hääli on
saanud. Käesoleval juhul tuleks käia viimase mooduse järele, sest asetäitjad
on valitud kõik ühel ajal.
Linnavalitsus ühines juriskonsultide seisukohaga ja paneb ette Linnavo-
likogule otsustada: Linnapanga nõukogu liikme äraoleku ajaks kutsutakse tema
asetäitjaks Linnavolikogu poolt valitud nõukogu liikmete asetäitjate hulgast
isik valimise vanuse järgi või kui asetäitjad ühel ajal on valitud, siis see,
kes valimisel on saanud kõige rohkem valijaid hääli.
Lvol. P.Ingermann: teen ettepaneku sellele kohale valida Karl Kirk, ta
on majaomanik ja ehitusmeister.
Häälte lugejaiks määratakse lvol. lvol.Offril, Ingermann ja Kippik.
Lvol. H.Sumberg: korra kohta. Kas Kirk on ka Teie panga nõukogu liige?
Kahes kohas ei tohi olla.
Lvol. P.Ingermann: Ei ole.
Kinnisel hääletamisel kuulikestega saab Kirk poolt 30 ja vastu 11 häält.
Ettepanekut nõukogu liikmete asetäitjate järjekorra määramise kohta hää-
letamisele ei pandud.
Linnavolikogu, arvesse võttes hääletamise tagajärgi,
on valinud
Linnapanga nõukogu liikmeks, sellelt kohalt lahkunud August Leppa asemele
Karl Kirk'i.
Linnapanga põhikapitali suurendamise küsimus.
Linnapanga nõukogu oma koosolekul 8.detsembril l.a. otsustas pöörata Lin-
küsimus käesolewal aastal. Pärast seda töötatakse wälja turbaraba kasutamise
kawa lõplikul kujul. Laenulepingu järele saab laenu Pikalaenu pangalt harilik-
kudel tingimuste 9% aastas. Laenu kestwus oleks üks aasta. Laenu tuleb teha
iga aasta turbatööstuse hooajaks ja peale hooaja lõppu hakatakse laenu osade
kaupa tagasi maksma. See kestab nii kaua, kuni omal puudub tegewuskapital.
Laenu kindlustuseks kawatseb Linnawalitsus kasutada Karlowa mõisa südame krun-
di peale tehtud obligatsioone, kui müüja W.Bulgarin sellega nõus on ja teha
uusi obligatsioone linna tapamaja hoone ja krundi peale. Kui Pikalaenu pank
sellega nõus ei ole, siis tuleb pantida teisi kinniswaru. Wõiks pantida ka tur-
wast, kuid selle operatsiooni läbiwiimine on raske ja kulukas, mispärast pole
soowitaw. Otsratbekohasem on pantida obligatsioone. Mis puutub tasuwusse, siis
turbatööstus tasub end ja temaga seotud kulud ära. Turwast walmistatakse pea-
asjalikult elektrijaamale, kuni 14.000 tonni, mille hinnaks on arwatud 10 kr.
tonn. Müügiks Tartus walmistatakse 5700 tonni, hinnaks on 24 s. kilo. Aluspõ-
huturwast walmistatakse 4500 palli, hinnaga 2 kr. pall (5-6 puuda) kohal. See
tasub ära kõik ettewõtte kulud,juurearwates ka masinate parandamise, soo kui-
watamise ja planeerimise kulusid, palkasid, laenu % ja amortisatsiooni kulusid.
Tööstuse eelarwe on tasakaalus.
Lwol. J.Sepp; kui palju walmistatakse turwast müügiks ja missugused on
turu wäljawaated.
Linnapea K.Luik: turwast walmistatakse peaasjalikult elektrijaamale. Läi-
nud aastal hakati walmistama turwast ka müügiks. Linnawalitsusel on kawatsus
turba kütte peale üle wiia kõiki neid linna asutusi, kus on keskküte. Waba müü-
gi jaoks jääb ka teatud osa turwast ja selleks kawatsetakse walmistada turwast
rohkem, mis wõimalik on siis, kui on olemas tegewuskapital.
Lwol. J.Alwer teatab et ta on rahuldatud linnapea seletustega ja pooldab
Linnawalitsuse ettepanekut selles asjas.
Linnawolikogu otsustab lahtisel hääletamisel 39 häälega ja 2 erapooletuks
jäämisel:
1. Laenata Pikalaenu pangalt linna turbatööstuse tegewuskapitaliks, Ees-
ti Panga ja Linnawalitsuse wahel 25.märtsil 1926 a. sõlmitud laenulepingu §12
põhjal, sada tuhat krooni (100.000,-kr.) harilikkudel tingimustel,
2. nimetatud laenu kindlustuseks anda Pikalaenu Pangale obligatsioonid
linna kinniswarade pantimisel wastawas wäärtuses ja
poolt nende omal kulul, wälja arwatud juhud, kui Linnawolikogu wõtab need kulud
linna kanda, wõi kui uulits wõi plats tehakse linnawalitsuse korraldusel.
§ 7. Uuesti ehitatud uulitsate, kõnniteede ja platside ning nende piiri-
des tehtud reowee-kanalisatsiooni torustiku korrashoidmine on uulitsa wõi plat-
si kõrwal asuwate kruntide omanikkude wõi waldajate alaliseks kohuseks.
§ 8. Uulitsate, platside ja kõnniteede ehitamine ning korrashoidmine ku-
ni uulitsa keskpaigani on nende maaomanikkude wõi -waldajate kohuseks, kelle
kinniswara (krundi wõi maatüki) kõrwal asub uulits, wõi plats, aga reowee-ka-
nalisatsiooni torustiku ehitamine ja korrashoidmine uulitsa wõi platsi piiri-
des kõikide maaomanikkude wõi waldajate kohuseks uuliitsa wõi platsi ulatuses
proportsionaalselt nende kruntide wõi maatükkide uulitsa- wõi platsi-äärse
pikkusega.
Märkus: Kui uus uulits ehitatakse maaomaniku wõi -waldaja poolt wõõra
maa piirjoont mööda, siis langewad uulitsa ja reowee-kanalisat-
siooni torustiku ehitamise ning korrashoiu kulud ainuüksi tema
enese peale. Selle maa-ala omanik wõi waldaja , kelle maa piiri-
joont mööda uulits on ehitatud, hakkab neid tähendatud kohustusi
ja kulusid kandma käesolewa sundmääruse § 7. ja 8. näidatud alus-
tel sellest ajast, mil tema maa piirjoont hakatakse ehistama.
§ 9. Käesolew sundmäärus on maksew kõikide nende Tartu linna administra-
tiiw piirkonnas asuwate maa-alade kohta, mis kinnittaud ehitusplaani järele
on planeeritud peale 1. jaanuari 1929. a. ja Linnawolikogu poolt käesolewas sund-
määruses ettenähtud korras määratud ehistamisele.
§ 10. Kõik enne käesolewa sundmääruse wäljaandmist ja käesolewa sundmää-
ruse wastu käiwad määrused muudetakse seega ära§ 11. Käesolew sundmäärus hakkab maksma kahe nädala pärast peale awal
§ 11. Käesolew sundmäärus hakkab maksma kahe nädala pärast peale awalda-
mist Riigi Teatajas."
Prl. M. Chr. Wulfi poolt linnale kingitawate maatükkide wastuwõtmise
otsustamine.
Kaasomanik prl. Marie-Christine Wulf asutab uue linnaosa tema päralt ole-
wale Tähtwere mõisast eraldatud maa-alale, mis asub Tähtwere pargi, raudtee
giks müüratud hindadega, napside ja likööride müük aga panderollitud
pudelites.
P.3. end.redaktsiooni järele nimetatakse ümber p.5-daks.
d) § 4 lit.c. (kauplemisaeg E.W.iseseiswuse päewal):
p.2. kella 6. p.l. kuni kella 12 öösi - kõrgemat järku restoranides ja eine-
laudades, kus rahaministri loal müüakse wiina, napse ja likööre kohal-
tarwitamiseks ainult lahtiselt;
p.3. kella 6 p.l. kuni kella 10 õhtul - restoranides ja einelaudades, kus
Aktsiisi Peawalitsuse loal müüakse lahtiselt wiina, napse, likööre ja
weine kohaltarwitamiseks waba hinnaga, kusjuures müügikoha pidajad on
kohustatud müüma tarwitajatele nõudmise peale wiina ka kinnistes wiina-
lao-pitseriga pudelites Wabariigi Walitsuse poolt määratud hindadega,
napse ja likööre aga panderollitud pudelites kohaltarwitamiseks kui ka
wäljawiimiseks;
p.4. kella 6. p.l. kuni kella 8 õhtul - restoranides ja einelaudades, kus
wiinamüük on lubatud kohaltarwitamiseks kui ka wäljawiimiseks kinnis-
tes wiinalao pitseeritud pudelites Wabariigi Walitsuse poolt üldmüügiks
määratud hindadega, napside ja likööride müük aga panderollitud pudeli-
tes.
P.3.  end.redaktsiooni järele nimetatakse ümber p.5-daks.
Märkus selle § juurde jääb maksma.
3) need muudatused ja täiendused hakkawad maksma kahe nädala pärast peale
awaldamist Riigi Teatajas."
Samuel Hänmani ja Kristjan Rebase palwe ehituslaenu abil ehitatud
Elwa uul.nr.19 asuwa elumaja üleandmise kohta Kr. Rebasele.
Samuel Hänman on müünud Kristjan Rebasele oma maja, mis ehitatud linna was-
tutusel antud riikliku ehituselaenu ja linna toetuslaenu abil ning linnnalt ka-
sutada saadud krunndil Tamme linnaosa Elwa uul.nr.19 (kwart.VII krunt nr.14),
nende poolt esitatud lepingu järel kokku 12355 kr.12 s. eest. Selle maja ehi-
tamiseks on antud riikl.ehituslaenu 7870 kr. ja linna yoetuslaenu 1125 Kr.,
kokku 8995 kr., millest praegu tasumata kokku 8355 kr.12 s.
warustusameti juhataja aru annab, ja linna ladudesse maha jäänud
wiinasid ja weinisid umbes 91.000 m. eest ära wiinud.
Linnast lahkudes on üksikud linnawalitsuse liikmed peatama
jäänud, osa Põltsamaale, teised Wiljandisse, kus nad sõjawäewa-
rustamise ja muudel aladel tegewad on olnud. Pääle linna wabane-
mist 14 jaan. 1919 a. ilmus osa linnawalitsuse liikmeid juba järg-
misel päewal kohale ja warsti pääle selle asus linnawalitsus jäl-
le oma katkestatud tegewusele.
Linnawalitsus on wahepääl enamlaste ohwrina langenud linna-
nõuniku Gustav Seelandi matustest osa wõtnud ja tema hauale lin-
nawalitsuse nimel 16 jaanuaril pärja pannud.
Warustusameti tegewuse kohta möödaläinud ajal annab aru
warustusameti juhataja J.Raudsepp.
20 detsembril l.a. teatas linnawalitsus, et warustusameti
kassas leiduw raha 15.000 m. linna kassasse üle tuleb wiia. Nõuko-
gu otsustas aga 5000 m. üe wiia ja ülejäänud 10.000 m. kassasse
jätta. Sellel nõukogukoosolekul andsin mina teada, et politilis-
tel põhjustel juhataja kohalt lahkun ja andsin oma wolitused nõu-
kogule edasi, mis selkorral kossseisis kolmest liikmest, Lukin,
Weidebaum ja Mark.
Warustusamet on enamlaste okkupatsioni all kõige rohkem kan-
natanud, sest walmismuretsetud wõrdlemisi suured tagawarad on
enamjagu ära tarwitatud, kuna juurde midagi ei ole muretsetud.
Toiduainete müügist selle aja jooksul saadud summa 52.260, 49 m.,
puhast raha kaassast 433.180, ja hoiusumma I Laenu-Hoiu Ühi-
susest 46.053, 59 m., summa 531.494, 08 m. on enamlased lahkudes
kaasa wõtnud.
Summad on wõetud kassast ilma ühegi orderita, nõnda et
kassaraamatute järele asjaajamine korras näitab olewat.
Ettekantud aruandeid ärakuulates, otsustab wolikogu päewa-
korras edasi minna.
5. Toiduainete andmise küsimus Kaits-
se-Liidule linna arwel.
Aru annab linnapää Kriisa. Alguses asus Kaitse-Liidu kesk-
korraldus linnawalitsuse ruumides, kaitseliitlased pidasid wahi-
teenistust wahetpidamata, mille tõttu linnawalitsus sunnitud oli
Tartu Linnawolikogu korraline koosolek esmaspäewal
25.märtsil 1929 a. kell 6 p.l. raekojas.
Juhatab wolikogu juhataja P.Põld.
Koos on 55 linnawolinikust 47 wolinikku ja wäljastpoolt wolikogu koossei-
su walitud 2 Linnawalitsuse liiget.
Puuduwad 8 linnawolinikku, nimelt: H. Sumberg, M. Adamson, U. Hein, V. Sta-
kelberg, O. Allik, J.O. Rütli, H. Imelik ja V. Ernits.
Linnawolikogu tänase koosoleku päewakorras on järgmised küsimused:
2. Segakomisjoni liikmete walimine ja linna ja maakonna poolt ühiselt ülewal-
peetawate keskkoolide asjas.
3. Uute elumajade kinniswaramaksust esimese kolme aasta jooksul wabasta-
mise kohta käiwa otsuse täiendamine.
4. Kesk- ja kutsekoolide wõrgu korraldamise küsimus.
5. Elektriwoolu tariifi osaline muutmine ja täiendamine.
6. Linna 1929/1930 a. eelarwe.
7. Tartu linna- ja maaomawalitsuste wahel keskkoolide ülewalpidamise
kohta sõlmitud lepingu lõpetamise ja ühiste keskkoolide linna ülewalpidami-
sele wõtmise küsimus.
Linnapea K.Luik paneb ette muuta päewakorra järjekorda p.7 ülekandmisega
p.5 alla p.p. 5 ja 6 ülekandmisega wastawalt p.p.6 ja 7 alla.
Lwol. J.Sütt teeb ettepaneku wälja jätta päewakorrast p.4"kesk- ja kut-
sekoolide wõrgu korraldamise küsimus", sest seltskonna laiemates hulkades
ei tunta seda küsimust hästi ja ta ei ole seltskonnas põhjalikumat käsitamist
leidnud.Ka on tarwis oodata selle küsimusega seotud ühiste linna ja maakonna
keskkoolide edaspidise ülewalpidamise lahendamist ning linna ja maakonna
poolt wiimase küsimuse otsustamiseks kokku kutsutawa segakomisjoni seisukohti.
Linnapea K.Luik ei poolda lwol. J.Sütti ettepanekut küsimuse päewakor-
rast ilma läbirääkimmisteta ärajätmise kohta. Enne on tarwis küsimus woliko-
poolt Ilmatsalu tee ja Kesk-Kaare uulitsa vahel.
Linnavalitsus, olles asja läbi arutanud, otsustas praeguse Näituse uulit-
sa ümbernimetamine jätta esialgu lahtiseks, et seda küsimust veel kaaluda ja
ette panna Linnavolikogule uue näituseplatsi juure viivad Savi ja Uus-Savi
poolt Ilmatsalu tee ja Kesk-Kaare uul.vahel, ümber nimetada Näituse uulitsaks,
alates 1.maist s.a.
Lvol. A.Pau küsib, kas siis jääb kaks Näituse uulitsat.
Linnapea K.Luik vastab, et nime muutus pannakse maksma 1.maist s.a., mil-
liseks ajaks tehakse uus ettepanek praeguse Näituse uul.kohta.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel kõikide hääl-
tega peale 2, kes jäid erapooetuks,
Uue näituseplatsi juure viivad Savi ja Uus-Savi uulitsad ja see osa Vee-
riku uulitsast, mis asub ühelt poolt raudtee ja teiselt poolt Ilmatsalu tee ja
Kesk-Kaare uul. vahel, ümber nimetada Näituse uulitsaks, alates 1.maist s.a.
Linnavalitsuse ettepanek Tamme ja Ropka linnaosade ehituskruntide saaja-
te kinnitamise kohta.
Linnade ja alevite maaga varustamise seaduse põhjal linna omanduseks an-
tud maa-aladele planeeritud ehituskruntide saajad kuuluvad kinnitamisele Lin-
navolikogu poolt Linnavalitsuse ettepanekul sama seaduse § 10 alusel.
Selle seaduse põhjal linnale antud Tamme ja Ropka linnaosade maa-alale
planeeritud ehituskruntide suuruse ja müügihinna ülem- ja alammäärad on määra-
tud kindlaks Linnavolikogu otsusega 7.märtsist 1932.a. ja kinnitanud Vabariigi
Valitsuse otsusega 21.maist samal aastal.
Peale ennem kinnitatud ehituskruntide saajate on esinenud kruntide omandu-
seks saamise sooviga veel mõned kruntide kasutajad, kellele kruntide müümiseks
takistusi ei ole.
Sel põhjusel Lin awalitsus paneb ette Volikogule:
1) Kinnitada järgmiste ehituskruntide saajateks: a) Tartu Tamme linnaosa
maa-alal kinn. nr.1 (IV hüpoteegi-ringkond):
veterinäär sanitaaride kursused Tartus ärapidada, milleks selle-
kohased ruumid loomaarsti ülikooli juures korda seatakse. Et
hobuste kärnatõbi Tartu linnas suurelt laiali on lagunenud, siis
pööras tapamaja juhatus ettepanekuga loomaarsti ülikooli juhatuse
poole linna loomi arstimiseks wastu wõtta, millele ülikooli ju-
hatus lahkesti wastu tuli, tingimisega, et linn ruumide kordasead-
mise kulusid oma kanda wõtaks.
Linnawalitsuse ettepanekul kokkuseatud eelarwe järele oleks
sisseseade ja arstimise kulud järgmised:
1) ruumide kordaseadmine ........................... 2000 marka
2) 2 sanitaari palk, hobuste ja ruumide järelwalwami-
seks linnas à 300 m.kuus, kolme kuu jooksul ...... 2160 "
3) 1 waat rohtu 150 ltr. ........................... 3000 "
4) 20 rohu sissehõõrumise harja à 20 m. ............ 400 "
Summa ... 7560 marka.
Sellest summast wõtaks maakonna walitsus osa oma kanda sar-
nasel korral, kui neisse ruumidesse ka maakonna hobuseid arstimi-
sele tuuakse, kuna rohu kulud loomade omanikkudelt tagasi tuleks
nõuda, et lõplik summa, mis linna kanda jääks umbes 4200 m. wäl-
ja teeks.
Plaaniliku kärnatõbe wastu wõitlemise otstarbel paneb tapama-
ja juhatus ette weel järgmist sunduslist määrust wastu wõtta:
Sundusliku määruse projekt hobuste kärnatõbe wastu wõitlemiseks
Tartu linna piirides.
§ 1. Hobuste juures kärnatõbe ilmsiks tulemisel, tulewad sedamaid
terwed loomad haigetest eraldada, haigeksjäämisest linna loo-
maarstile teatada ja arstimist loomaarsti juhatusel toimetada,
§ 2. Kes oma kärnahaigeid hobuseid linna loomaarsti nõudmisel ars-
tida tõrgub eh seda lohakalt teeb, ei tohi oma loomaga ko-
dust wälja sõita.
§ 3. Ühes arstimisega tulewa talliruumid ja kõik kohad ja riistad,
millega haiged loomad kokku puutunud loomaarsti ehk selleko-
hase sanitaari juhatusel desinfitseerida.
§ 4. Kärnatõbiseid hobuseid ei tohi uulitsatel ja awalikudel plat-
sidel liikumise korral kuhugi kinni köita. Loomade omanikud
on kohustatud selle eest hoolitsema, et haige loom, kui ka ta
Tartu Linnawolikogu erakorraline koosolek reedel
11. jaanuaril 1929 a. kell 6 p.l. raekojas.
Juhatab wolikogu juhataja P. Põld.
Koos on 55 linnawolinikust 41 wolinikku ja peale nende 3 wäljastpoolt
wolikogu koosseisu walitud linnawalitsuse liiget.
Puuduwad 14 linnawolinikku, nimelt: J. Kriisa, H. Sumberg, K. Lepp, A. Kuum,
M. Wellema, J. Sütt, U. Hein, E. Daugull, W. Hartmann, G. Post, A. Keiss, H. Imelik,
W. Bulgarin ja W. Ernits.
Protokolleerib: Sekretär A. Mägi.
Linnawolikogu on kokku kutsutud küsimuste arutamiseks ja otsustamiseks
Järgmise päewakorra järele, mis kätte saadetud linnawolinikkudele 7. jaanuaril
s. a.:
1. Päewakorra kinnitamine
2. Linnapanga bilanss 30. nov. 1928 a.
3. Sundmäärus uute linnaosade ehitamise ning uulitsate ehitamise ja
korrashoiu kohta.
4. Prl M. Chr. Wulfi  poolt linnale kingitawate maatükkide wastuwõtmise
5. Uuesti asutatawa Tähtwere linnaosa ehitusplaani kinnitamine ja selle
linnaosa linna ehituspiirkonna wastu wõtmine.
6. Wäikekorteriliste elamite kawandite wõistluse korraldamine ja wõist-
luse tingimuste kinnitamine.
7. Kaebused 1929 a.  trahterimaksu jaotuse peale ja Linnawalitsuse ette-
panek maksujaotuse muutmise kohta.
8. Tartu Töösturite Keskühingu palwe loa saamiseks Aleksandri uul. nr. 24
asuwa alkoholse einelaua ülewiimiseks Wana uul. nr. 11.
9. Marie Kirise palwe Gildi uul. nr. 9 asuwa alkoholse restorani Aleksan-
der Hornile üleandmiseks loa saamise kohta.
Päewakorda on täiendatud 10. jaanuaril s.a.:
10. Jaak Lond'i palwe loa saamiseks Raekoja uul. nr. 10 asuwa alkoholse
kvartaal nr.XXIX krunt nr.3 - Ferdinand Kruus ja
b) Tartu Ropka linnaosa maa-alal kinn.nr.2 (IV hüpoteegiringkond):
krunt nr.33 - Eduard Sukk ning
krunt nr.141 - Anna Lill.
Need krundid müüa neile pärisomanduseks Linnavolikogu 1932.a. 20.juuni
koosoleku otsuses näidatud suuruses ja hinnaga.
2) Volitada Linnavalitsust edasivolitamise õigusega sõlmima krundisaa-
jatega ostu-müügi lepinguid Linnavolikogult 1932.a. 20.juunil vastu võetud
kava järele ja ajama kõiki kruntide müümisega ja lepingute sõlmimisega seotud
asju. Ühtlasi lubada Linnavalitsusele teha oma äranägemisel muudatusi ja täien-
dusi lepingu kavas niivõrt, kui need muudatused ja täiendused on tarvilikud
ja ei ole vastolus Linnade ja alevite maaga varustamise seadusega ega Linna-
volikogu teiste otsustega.
Linnavolikogu, olles asja ä a kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel hää-
maa-alal kinn.nr.1 (IV hüpoteegiringkond):
krunt nr. 38 - Eduard Sukk ning
2) Volitada Linnavalitsust edasivolitamise õigusega sõlmima krundisaaja-
tega ostu-müügi lepinguid Linnavolikogult 1932.a. 20.juunil vastu võetud kava
järele ja ajama kõiki kruntide müümisega ja lepingute sõlmimisega seotud asju.
Ühtlasi lubada Linnavalitsusele teha oma äranägemisel muudatusi ja täiendusi
lepingu kavas niivõrt, kui need muudatused ja täiendused on tarvilikud ja ei
ole vastolus Linnade ja alevite maaga varustamise seadusega ega Linnavolikogu
teiste otsustega.
Jaan Kukke ehituslaenuga ehitatud ja Riia maanteel nr.9 as. elamu Elsa
hoius korteri oludel suur tähtsus. Haiguste kiire lewimine, üldine füüsili-
ne nõrkus oleneb suuresti halbadest korteri oludest. Haiguste wastu wõitle-
mises ja elanikkude terwishoiu tõstmises ei aita sanatooriumite ja haigema-
jade ehitamine, waid tarwis kõrwaldada tema elamistingimistes walitsewad
pahed, mis wõimalik ainult selleks saadud täpsete andmete waral. Hoolitse-
des oma kodanikkude heakorra eest, on linnal ülitähtis teada, missugused
puudused on kõige suuremad, et otstarbekohaselt teostada omi kawatsusi.
Wälismail on korterite ja majade statistika ammu läbilöönud ja sisseseatud.
Kogutud andmed kasutatakse ära statistilisteks otstarbeteks ja uuri-
misteks ainult üldkokkuwõttes (summarselt), kuid üksikult neid ei kasutata
ega ei awaldata, waid hoitakse saladuses.
Selle töö läbiwiimiseks on tööpuuduse wastu wõitlemise komisjoni otsu-
sel Töö-Hoolekandeministeeriumi poolt määratud 400,000.- marka.
Puuduwad aga summad trüki ja kantseleikuludeks ning lisatasu maksmi-
seks instruktoritele-kontrollijatele.
Selleks kulub ära:
1. Trükikuludeks (küsimuslehed kruntide, majade, korterite ja töö-
tute kohta:instruktsioonid registreerijaile, kuulutused ja tea-
daanded)...................................................Mk. 65,000.-
2.Kantseleikuludeks (pliiatsid, paber, aktikaaned, mõõdupuud
jne.) .................................................... " 35,00.-
3. Lisatasu instruktoritele-kontrollijatele 8 in.a 50 mrk.
päewas x 60 päewa ........................................ " 24,000.-
Kokku: Mk.124,000.-
Käesolewa töö läbiwiimiseks jaotatakse linn raioonideks, mis kuuluks
ühe instruktori juhatuse alla, kes lähemalt instrueerib temale kuuluwaid
registreerijaid ning ühtlasi konstrolleeriwad wiimaste poolt täidetud kü-
simuslehti, walwades ka selle järele, et ühtegi uurimisele kuuluwat objek-
ti wahele ei jääks.
Kuna terwe uuringu töö korralikkus oleneb peaasjalikult instruktori-
test-kontrolleerijatest, siis on mõeldud nendele lisatasu tööta töölistele
ettenähtud päewatasule.
Küsimuslehtede aluseks jääks juba Tallinnas tarwitusel olnud wormu-
läärid mõnede lühendustega.
himõttelik, aga kui see käib ainult käesolewa juhuse kohta, siis ei saa
selle ettepaneku poolt olla.
Linnapea K.Luik seletab, et käesolewal juhusel on Linnawalitsus esine-
nud krediidi nõudmisega, järeldades, et põhimõttelikult on see küsimus lahen-
datud jaatawalt Linnawolikogu otsusega 30 aug.1920 a.
Lwol. L.Olesk leiab, et ettepanek on osalt kui põhimõttelik ja ka kui
indiwiduaalne, sest nõutakse krediiti palga edasi maksmiseks üksikutele
isikutele.
Lwol. M.Kurs-Olesk küsib, kas Linnawalitsuse liikmed ka edaspidi,nen-
de ametist wabanemise puhul, palka edasi saawad ettetoodud alustel.
Linnapea K.Luik teatab, et nii kaua kui Linnawolikogu oma otsusi ei
muuda, on nad makswad ka edaspidi. Käesolewal juhusel nõuab Linnawalitsus
krediiti wolikogu endise põhimõtteliku otsuse põhjal.
Lwol. A.Reeben teatab, et tema käesolewa ettepaneku hääletamisest osa
ei wõta.
Pärast läbirääkimiste lõppemist pannakse Linnawalitsuse ettepanek hää-
letamisele lahtiselt, mille juures anti hääli ettepaneku poolt 39 ja wastu
2, erapooletuks jäid 9.
P.Kasele 21,000 marka ja linnanõunikkudele A.Reeben'ile, H.Piirakole ja
K.Arrakule a 18,000 markakuus, kokku 225,000 marka. Seda palka maksta
edasi alates nende ametist wabanemise päewast-12.weebruarist s.a.
Korral, kui keegi neist selle aja jooksul linna teenistusse astub,siis
maksta temale wälja endise ja uue palga wahe.
Tarwistulew summa - 225,000 marka wõtta linna 1927 a. eelarwes
(peat.17 § IX) ettenähtud tagawara-summast.
Pudreti hinna alandamise küsimus.
Linnawolikogu poolt on pudreti müügihinnaks määratud 60 marka puud.
Põllupidajad, kes pudretti suuremal hulgal osta tahawad peawad seda
hinda kalliks ja paluwad suuremate ostude korral hinda alandada. Sama pal-
wega on esinenud ka linna mõisate rentnikud, kellest üks soowib osta umbes
Käesolewal suwel korraldatakse masuta rahwa-kontserte Toomemäel
2 korda nädalas ja maksulisi aia-kontserte Wanemuise aias iga päew.
Suwe-kontsertide toetamiseks 1927 a. eelarwes ettenähtud 100,000.-
marka on määratud maksuta kontsertide korraldamiseks Toomemäel.
Linn on ennem omalt  poolt toetanud Wanemuise aiakontserte. Sellepä-
rast tuleks ka käesolewal aastal toetust anda. Linnawalitsus paneb woli-
kogule ette määrata Wanemuise aiakontsertide toetuseks 100,000 marka.
See summa wötta mitmesuguste sissetulekute arwelt (eelarwe peat.12 ),
suurendades neid sissetulekuid 100,000 marga wörra.
Ettepanekule järgnesid läbirääkimised.
Lwol. J.Treumann leiab,et ettepandud toetus - 100,000 mrk. on wäike.
Wanemuise aias antakse häid kontserte,kuid halwa kewade ja ilmade töttu
on osawötjaid wähe. Kulud aga on suured. Sellepärast paneb ette määrata
toetust 200,000 mrk.
Lwol. P.Karin on toetuse andmise wastu, leides, et on palju hädatar-
wilikumaid asju, kuhu oleks tarwis raha määrata, näit. uulitsaid ja könni-
teed, mönes linnaosas, nagu Weerikul on wäga halwas seisukorras. Sinna
aga raha ei jätku.Samuti ei jätkunud raha toetuse andmiseks Ametiühisuste
lugemise lauale. Sellepärast arwab,et Linnawalitsuse ettepanek tuleb ta-
gasi lükata.
Lwol. B.Unt seletab,et on harilik nähtus,et söömisega tuleb isu:
Wanemuisele on määratud toetust juba 550,00 mrk., mis küllalt suur summa,
kuid selle peale waatamata tahetakse summasid weel juure.Raha on ka mujale
tarwis ja sellepärast toetust Wanemuisele suurendada ei wöi.
Linnapea K.Luik teatab,et linn peab jöudu mööda iga eluawaldust
arendama ja toetama. Kui köik kultuurilised eluawaldused körwale jätta
ja kinnipanna, - siis kaugele ei saa. Seda wöib teha see, kes eitab kul-
tuuri. Ei saa nöuda, et linn Weeriku alewi, mis ainult möni aasta tagasi
linni piiridesse wöeti, lühikese ajaga peaks korda seadma.
Lwol. J.Müürsepp paneb ette Linnawalitsuse ettepanek wastu wötta.
Lwol. W.Tubin leiab,et ütelusest "Wanemuisel kaswab süües isu" ei
saa aru,sest Wanemuise selts ei taha midagi enesele, waid pakub ja annab
köik kodanikkudele. Wanemuisel enesel puudub jöud köige andmiseks ja selle-
pärast tuleb anda toetust. See toetus ei lähe mitte Wanemuisele enesele,
waid rahwale.
Lwol. P.Karin seletab,et tema pole kultuuri eitanud, waid könelenud
ainult 100,000 m. toetusest ja soowinud,et uulitsad,mis halwas seisukorras,
5. Puiesteede komisjon. Komisjoni ülesanded: Puiesteede, parkide, spor-
di ja mängu platside korraldamine ning kõikide nende küsimustega ühenduses
olewate asjade arutamine ja ettepanekute tegemine.
6. Elektrijaama ja gaasiwabriku komisjon. Komisjoni ülesanded: linna
elektrijaamasse, turbatööstusesse, gaasiwabrikusse ja uulitsate walgustuse
korraldusesse puutuwate küsimuste arutamine ja nende kohta seisukoha wõtmi-
ne ning ettepanekute tegemine. Peale walitud liikmete kuulub ameti poolest
komisjoni koosseisu, liikme õigusega, elektrijaama direktor.
7. Tapamaja komisjon. Komisjoni ülesanded: linna tapamajasse ja rõuge-
lima jaamasse puutuwate küsimuste arutamine ja nende kohta seisukoha wõtmi-
ne. Ameti poolest kuuluwad komisjoni koosseisu, liikme õigusega, tapamaja
direktor ja linna loomaarst.
8. Tööstuse-kaubanduse komisjon. Komisjoni ülesanded: linna mõisatesse,
metsadesse, taludesse, maatükkidesse, laenukassasse, apteegisse ja piiri-
tusepoodidesse puutuwate küsimuste arutamine ning nende kohta seisukoha
wõtmine ja ettepanekute tegemine.
9. Hoolekande komisjon. Komisjoni ülesanded: Hoolekandeosakonnasse ja
sellele alluwate asutustesse ning üldse hoolekande korraldusesse puutuwate
küsimuste arutamine, otsustamine ja ettepanekute tegemine.
10. Terwishoiu komisjon. Komisjoni ülesanded: linna terwishoiu korral-
dusesse, terwishoiu osakonnasse ja osakonnale alluwatesse asutustesse puu-
tuwate küsimuste arutamine ning nende kohta seisukoha wõtmine ja ettepane-
kute tegemine. Liikme õigusega wõtawad komisjonist osa linnaarst ja ter-
wishoiuarst.
11. Korterikomisjon. Komisjoni ülesanded: sõjawäe korterikohustuse
täitmisesse, korterioludesse puutuwate ja üüriseaduse järele omawalitsuste
peale pandud küsimuste arutamine ja nende kohta seisukoha wõtmine ning ette-
panekute tegemine.
12. Töökaitse ja takside komisjon. Komisjoni ülesanded: töökaitse alas-
se ja taksidesse puutuwate küsimuste arutamine, seisukoha wõtmine ja ette-
13. Kinniswarade hindamise komisjon. Komisjoni ülesanded: linna kin-
niswarade hindamise maksu alla kuuluwate kinniswarade wäärtuste hindamine
ja sissetulekute kindlaks määramine ning selle maksu wõtmisega seotud küsi-
muste arutamine, otsustamine ja ettepanekute tegemine makswas seaduses ja
Tartu linnawolikogu korraline
koosolek 28 juulil 1919 a.
Koos olid 42 linnawolinikkud.
Puudusid: lnw. J.Jänes, L.Juhanson, J.Schiffer, K.Toomingas, K.Lukk,
W.Ernits, W.Brik, O.Allik, M.Kampmann, J.Märtson, J.Tõnisson, K.Parts,
O.Wirkhaus, J.Ostrat, J.Arens, M.Reimann, K.Bernakoff, G.Roht,
Sekretär: Linnasekretär H.Sumberg.
Enne päewakorrale üleminekut teatab juhataja, et lnw. Emma Asson,
Aleksander Ammon ja Karl Lukk kirjalikult oma woliniku kohused maha on
pannud, ja et esimese asemele nimekirjast Nr.2 Gustav Kriisa, teise ase-
mele nimekirjast Nr.4 Elmar Fischer kutsutud on, kuna Lukki teadaanne
alles wolikogu istumise algul kätte on jõudnud ja sellepärast wõimalik
ei olnud tema asemikku koosolekule kutsuda. Wolikogu esimehe ettepanekul
täiendatakse päewakorda järgmiselt: 1) Punkt 4 - saksa keelsete koolide
kommisjoni tuleb kahe asemel kolm liiget walida, sest et nimetatud kommis-
joni liige lnw.Asson omad wolitused maha on pannud ja 2) warustusameti lii
geteks ametiühisuste Kesknõukogu poolt ette pandud kandidaadid kinnitada.
Linnapää abi Ed.Juhanson toob täienduse päewakorra P.5 juure, kus linna
Hariduskogusse äratähendatud ühe liikme asemel neli walida tuleks, sest
eelmisel koosolekul kaks liiget juba walitud on, kuna aga Hariduskogu
kuue liikmeline olema peab.
Wolikogu otsustab ühel häälel nimetatud ettepanekut päewakorda
üles wõtta.
Linnasekretär kannab ette wolikogu korralise koosoleku protokolli
30 juunist 1919, mis lnw. R.Laaguse ja O.Zimmermanni tähendusega, et ne-
mad nimetatud koosolekult mitte puudunud ei ole, ühel häälel wastu wõe-
takse ja allakirjutatakse.
2. Korstnapühkijate ja woorimeeste taksi
kommisjoni walimine.
Linnapää abi Ed.Juhanson teatab,et woorimeeste kohta on kaebtusi
tulnud, kus nad senist waba sõidu taksi tarwitades kuulmata kõrget hinda
nõuawad, sellepärast on tarwis kommisjon walida, kes taksi wälja töötaks
ja kaühtlasi korstnapühkijate taksi uuendaks, ning paneb ette nimetatud
6000 puuda pudretti.
Praegu on pudreti wabrikus tagawaras umbes 11,000 puuda pudretti. Uue
pudreti walmistamine algab ligematel kuudel. On tarwilik, et wana pudreti
tagawara saaks likwideeritud uue walmistamise alguseks.
Linnawalitsus arwab wõimalikuks alandada pudretti hinda neile, kes se-
da ostawad mitte wähem kui 1000 puuda.
Müüa linna pudretiwabrikust pudretti neile, kes seda ostawad mitte alla
1000 puuda, hinnaga 50 marka puud.
Lwol. J. Treumann paneb ette määrata pudreti hinnaks neile, kes seda
ostawad üle 500 puuda 50 marka puud, aga neile, kes ostawad üle 200 puuda,
55 marka puud.
Linnapea Luik teatab, et Linnawalitsus kaaludes pudreti hinna küsimust,
leidis, et kui hinda alandada wäiksematele ostjatele, keda palju rohkem, siis
tekkib eelarwes puudujääk. Kui wolikogu leiab wõimalikuks lubada puudujääki,
siis ehk wõib alandada hinda ka neile, kes wäiksemal arwul ostawad.
Lwol. O.Allik toetab lwol. J.Treumanni ettepanekut leides, et parem on
rohkem ära müüa, siis saab kapital käima ja kannab %%.
Lwol. M.Kurs-Olesk arwab, et kui pudretti on tagawaras umbes 11,000
puuda, mida paar suuremat ostjat ära wõtawad, siis pole põhjust teisi hin-
naalandusi teha.
Pärast seda pannakse Linnawalitsuse ettepanek hääletamisele lahtiselt
ja wõetakse wastu 24 häälega 17 wastu ja 1 erapooletuks jäämisel.
Müüa linna pudreti wabrikust pudretti neile, kes seda ostawad mitte
alla 1000 puuda, hinnaga 50 marka puud.
A.Bachmanni palwe ehituselamu ja elumaja ühes krundiga üleandmise
asjas Hans Sonin'ile.
Adam Bachmann'ile on rendile antud Tamme l.o. ehitusekrunt nr.8, kw. VI
(Wäike-Kaar nr.17), millele ta elumaja ehitas. Elumaja ehitamiseks on A.
Bachmann saanud linna wastusel riiklikku ehituselaenu Mk.816,960.- ja ko-
gukondlikku toetuselaenu Mk.117,000.-, kokku Mk.933,960.- ehk 3891,5 kuld-
uuesti otsustamisele wõtta, seega ei ole kohus weel teinud otsust wabastada
Kenni maksust.
Lwol. J.Sütt teeb ettepaneku hääletada Linnawalitsuse ettepanekut kahes
osas, s.o. punkt a ja b kummagi eraldi.
Lwol. A.Keiss teeb soowiawalduse, et esimese kolme aasta jooksul wabasta-
taks kinniswaramaksust mitte üksi terwed elumajad waid ka üksikud korterid,
mis uuesti ehitatud.
Lwol. W.Tubin: A.Keissi ettepanekut wõib wastu wõtta kui soowiawaldust.
Lwol. J.Aawik: kui kohus on otsustanud wabastada maksust, siis tuleb
käia kohtu otsuse järgi.
Linnapea K.Luik: kohus maksust wabastamise otsust ei teinud, kuid kirju-
tas Wolikogule ette asi uuuesti otsustamisele wõtta. Kohtu motiiwe aluseks wõt-
tes, asus Linnawalitsus seisukohale, et J.Kenni palwele tuleb wastu tulla ja
seega asi lõpetada.
Lwol. A.Aawik teeb ettepaneku rahuldada J,Kenni palwe.
Wolikogu juhataja Põld teatab, et Linnawalitsus on juba teinud ettepa-
neku palwe rahuldamise kohta.
Lahtisel hääletamisel wõetakse Linnawalitsuse ettepanekud wastu p.a ühel-
häälel ja p.b 33 häälega 12 wastu ja 2 erapooletuks jäämisel.
Linnawolikogu, silmas pidades hääletamise tagajärgi, otustsab:
a)Täiendada Linnawolikogu otsust 11.now.1925 a., uute elumajade esimese
kolme aasta jooksul linn heaks wõetawast kinniswaramaksust wabastamise kohta
ehk mitte, wõi muudeks elukorteritega mitteseotud tarweteks."
Käesolew täiendus hakkab maksma 1.juulist 1929 a.
b) Jüri Kenni palwe tema Aleksandri uul.nr.24 asuwa elumaja koosseisu kuu-
luwate äriruumide kinniswaramaksust esimese kolme aasta jooksul wabastamise
kohta rahuldada aja eest kuni 1. juulini 1929 a.
batud ainult peale Linnawalitsuselt sellekohase loa saamist ja sõidunumbri
ning iga aastase sõidumärgi omandamist.
Sõiduluba ja aasta sõidumärk sõidunumbri juure antakse wälja ühe aasta
peale ja on maksnud 1.maist järgmise aasta 1.maini. Sõidu number on alaline.
Märkus: Tartu linnas asuwatel jalgratta sõitjate ja spordi seltsidel
on õigus neile oma liikmetele, kes linnamaksu jalgratta eest
äratasunud, ise numbrilauda wälja anda Linnawalitsuse poolt
kinnitatud ja politseile teatawaks tehtud kuju ja wärwidega.
§ 2. Loasaamise juures on jalgratta pidajad, peale nend, kes jalgrat-
ta maksu jookswa aasta eest mõne teise omawalitsuse kasuks juba ära tasunud,
kohustatud maksma linnakassasse linnawolikogu poolt kindlaks määratud aasta-
maksu.
§ 3. Jalgratas peab warustatud olema: a/ kahe numbriga (numbrilauaga),
milledest kinnitatakse: üks jalgratta esimese ratta külge ja teine jalgratta
sadula taha nähtawale kohale. b/ Peale 1.mai 1928 a. Linnawalitsuse poolt
iga aasta kinnitatud kujul ja linnakassast wäljaantud aasta-(sõidu)märgiga
tõenduseks, et jookswa aasta linnamaks tasutud on; see märk kinnitatakse
jalgratta tagaosa küljes olewa numbrilaua külge. c) Hümariku kättejõudmisel
põlewa laternaga jalgratta eespool küljes, d) Märguande (hoiatuse) kellaga,
kusjuures teisi abinõusid märguandmiseks tarwitada ei ole lubatud.
Märkus: 1. Aasta sõidumärkide wäljaandmine algab 1.maist 1928 a.
2. Jalgratta numbrilauad on raudplekist, 12 sm.pikad, 71 mm.
laiad, pool ümarguste nurkadega, helesinist ja walget wärwi,
numbrite wärw - must.
§ 4. Jalgrataste pidajad on kohustatud jalgrattal sõitmisel:
a) alati kaasas kandma sõiduluba, seda nõudmise korral ettenäidates linna-
walitsuse kontrolööridele ja politsei wõimudele,
b) hoidma paremat kätt aga tagant mööda sõites pahemat kätt,
c) sõitma aeglaselt ja ettewaatlikult aegsasti hoiatades märguande kellaga,
d) tarwilisel korral ja ka politsei nõudmisel kohe seisma jääma.
§ 5. Jalgrataste pidajatel on keelatud
a) sõitmine ilma numbriteta ja käesolewa määruse § 1-3 tähendatud aasta mär-
gita ning hämariku kättejõudmisel ilma põlewa laternata,
b) Uulitsatel, teedel ja awalikkudel platsidel - kunstsõidud, keerutused
ja wõiduajamine ning sõitmine kätega tüürist kinni hoidmata,
c) sõitmine kõnniteedel, kiwi- ja pontonsildadel, surnuaedades, puiestik-
kudes ja parkides.
4. Linna kasuks wõetawa hobuste weo-
riistade ja koertemasku kindlaks-
määramine
Linnapää Kriisa teatab, et seaduse järele linnal õigus on
wõtta maksu hobuse päält 12 rbl. ja sõiduriista päält 30 rbl.
Sellekohase Ajutise Walitsuse määruse põhjal 17 detsembrist 1918 a.
on linnal õigus neid maksusid wiie kordseks tõsta ja markades ar-
wata. Linnawalitsus ühes eelarwe komisjoniga asja läbiharutades
on otsustanud maksu hobuste ja sõiduriistade päält järgmiselt kind-
laks määrata ja paneb seda wolikogule kinnitamiseks ette:
1) Lisamaksu 1918 a. eest:
a) sõiduwoorimeeste hobuste häält à 15 mk. ja sõiduriista pää
à 10 marka,
b) weowoorimeeste hobuste päält à 15 mk.,
c) eraisikute hobuste päält lisamaksu à 15 mk. ja sõiduriistade
päält à 45 mk.
2) Maksu 1919 a. eest:
a) sõiduwoorimeeste hobuste päält à 60 mk. ja sõiduriistade päält
à 40 mk.
b) weowoorimeeste hobuste päält à 60 mk.
c) eraisikute hobuste päält à 60 mk. sõiduriistade päält à 140 mk.
Otsustatakse häälteenamusega ettepanek wastu wõtta.
õigus
Koerte maksu on linnal eelpool nimetatud seaduse põhjal kuni
60 mk. tõsta. Linnawalitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja läbi-
harutades, on otsustanud koerte maksu tõsta 50 marga pääle koera
päält, ja paneb seda wolikogule kinnitamiseks ette.
Lnw. Lattik teeb ettepaneku määrata 60 mk. koera päält.
Hääletamisel saab lnw. Lattiku ettepanek 9 häält poolt, 16 was-
tu, 1 erapooletu, ja linnawalitsuse ettepanek 16 häält poolt 8 was-
tu, seega läbiläinud. Sellega otsustatud määrate koerte maksu 1919
a. 50 mk. koera päält
5. Linna miilitsa teenijate palga
Linnapää Kriisa teatab, et miilitsateenijad mitu korda linna-
walitsuse poolt pööranud palwega nende palkasid kõrgendada. Linna-
Tartu Linnavolikogu erakorraline koosolek,
kolmapäeval, 14.veebruaril 1934.a.kell 6 p.k. raekojas.
Juhatab Volikogu juhataja V.Tubin.
Koos on 55 linnavolinikust 50 volinikku.
Puudusid 5 volinikku, nimelt: A.Kõva, J.Sepp, V. Hartmann, O.Kepp ja
A.Trubok ning väljaspoolt Linnavolikogu valitud linnanõunik M.Kurs-Olesk.
Protokollib sekretär A.Mägi.
Päevakorra kinnitamine.
Linnavolikogu on tänaseks kokku kutsutud küsimuste arutamiseks ja otsus-
tamiseks järgmise päevakorra järgi, mis linnavolinikkudele on kätte saadetud
10.veebruaril s.a.:
1. Päevakorra kinnitamine.
2. Vangimaja kuraatori valimine.
3. Linnapanga nõukogu liikme valimine ja nõukogu liikmete asetäitjate
järjekorra määramine.
4. Linnapanga põhikapitali suurendamise küsimus.
5. Linnapanga 1933.aasta aruanne ja puhaskasu jaotus.
6.Linnapanga 1934.a. eelarve kinnitamine.
7. Linna tapamaja takside kinnitamine 1934/35.majandusaasta peale.
8. Uute elumajade või nende osade peale nende valmisehitamist esimese
kolme aasta jooksul kinnisvarade hindamismaksust vabastamise küsimus.
9. Linnahaiglate Ülikooli Dermatoloogia õppetoolile kasusamiseks luba-
mise tingimuste kinnitamine.
10. Eesti Karskusliidu palve temale kuuluvate ja Gustav Adolfi uul.nr.18,
20 ja 22 asets.majade kinnisvarade hindamismaksust vabastamise kohta.
11. Vene Heategeva Seltsi palve temale kuuluva Fortuuna uul.nr.20 asets.
maja kinnisvarade hindamismaksust vabastamise kohta.
12. Eesti Põllumeeste Seltsi Tartus palve näituseplatsi ilustamise kulude
katteks toetuse määramise kohta.
13. Näituse uulitsa ümbernimetamise küsimus.
14. Täiendav määrus sundmäärusele piirkondade üle, kus tööstusettevõtete
Ametite nimetus    Arw  Palgasumma kuus
Terwishoiuosakond.
Linnaarst,osak.tegelik
juhataja ja haigemaja
ülemarst     1  24,000.-
Terwishoiuarst    1  20,000.-
Waestearst    1  20,000.-
Asjaajaja    1  13,000.-
Desinfektor    1   9,000.-
Desinfektori abi   1   6,500.-
Linnahaiegemajad.
Ülemarst     -   -  (waata linnaarst)
Arst    3  20,000.-
Wanem õde    2  7,500.-
Noorem õde     2  7,000.-
Majanduseülem    1  12,000.-
Raamatupidaja     1  11,000.-
Kantseleiametnik    1  7,000.-
Põetaja    8  6,000.-
Keetja    3  6,000.-
Nõudepeseja    1   5,500.-
Majahoidja    3   6,500.-
Ööwaht     1  5,500.-
Wõitlus suguhaiguste wastu.
Kombluswalwe ametnik  1    8,000.-
Koolide terwishoid.
Linnahambaarst    1  14,000.-
Kooli õed    3  7,500.-
Emade ja laste arstline nõuande punkt.
Arst    1  20,000.-
Õde    3  7,500.-
Pesukoda ja desinfektsiooni kammer.
Masinist-ahjukütja   1   7,500.-
Wanem pesunaine    1   6,500.-
Majanduseosakond.
Asjaajaja    1  12,000.-
Wan.arweametnik    1  8,000.-
Linnamajad.
Majahoidja Kalam.u.12  1   6,500.-
Naisteenija Gildiuul.8  1  6,000.-
Linna krundid ja maatükid.
Kruusaaugu waht    1   6,000.-
Weowoor ja sõiduabinõud.
Tööde juhataja    1   12,000.-
Autojuht     1  13,000.- + k.k.w.
"      1  10,000.-
Kutsar      1   6,500.-
Tallimees    1   6,500.- + k.k.w.
Linnametsad.
Metsaülem    1  20,000.- + kort.küte.
Ööwaht     1   4,500.- +
Annemõisa.
Walitseja    1  7,500.- + moon,kort,k.w.
juures asuva Vabriku Tehase Kooli. Käisin
Kalinini Rajoonti parteikomitees, sealt anti
vastav korraldus kombinaadi partei algorgi
sekretärile, kuid senini tagajärgi ei ole,
olgugi et algorgi sekretär lubas aidata.
Nüüd on aga esimene veerand juba lõpul
kuid olukord on endine. Õppeainetes praegu
puudub viies õppaines üldse hinded ja
vaevalt ma ühe nädalaga suudan kõigile
vastata ja ühe hinde järgi õppeaines veerandi
hinne panna ei ole õpetajate seisukohalt
ka õige.
Klassijuhataja käis kombinaadis ka selgi-
tamas, kuid tagajärjeta.
Palun vastake mida teha, õigemini kust
abi otsida, et siiski lõpetada õppeaasta.
Maie Oole
Tallinn,
Pärnu mnt. 82/88 - 47
23. X 1960. a.
Lpg. "Õhtulehe" toimetus.
Palun teilt abi ja nõu selleks, et
õppida. Asi on nimelt selline, et asusin
sügisel õppima Tallinna 10. Töölisnoorte Kesk-
kooli 7. kl. Töötan aga "Balti Makufak-
tuuris ketrajana. Töö toimub seal kolmes
vahetuses ning seoses sellega saan kuus
võtta õppetööst osa ainult ühe nädala
täies ulatuses. Teisel nädalal (kui on öine
vahetus) ainult 3 tundi õhtul saan olla
siis aga pean ruttama tööle. Ülejäänud
aja olen sunnitud puuduma koolist, sest
kombinaadi juhtkond ei ole leidnud või-
malust mind panna tööle nii, et saaksin
jätkata õppimist. Töölt lahkuda ka ei
ole võimalik, sest lõpetasin kombinaadi
EESTI EV. LUT. USU KIRIKU
OTEPÄÄ KOGUDUSE
ÕPETAJA
"23" nov. 1939 a.
No 1585.
Marta Roosberg, Henni tütar
sündinud Kastolatsis 1911 8/X, leerita-
tud Otepääl 1932 26/VI.
õpetaja
Peetri koguduse II pihtkonna
õpetaja.
16. aprillil 1924.
õpetaja herra G. Rutopõld,
No: 618
Peetri I
Oma kirikutähte palub siia
saada:
Peter Roos, Peebu poeg, umbes 51 aastat
wana.
Tallinna Jaani Kogudus
2 pihtringkond.
7. novembril 1930 a.
V. a.
No. 1636
hra õp. J.Treumann
Kirikutäht.
Jüri Roots, Tõnu poeg sündis
Puurmannis 15 septembril 1861a.
leerit. 1877a. Kursis; abielus. abik.
ja lapsed ap-õiget usku. Kirikutäht
on Petrogr. Jaani kog., ta on 1923 a.
siin tunnistuste järele sissekantud.
õpet
sissek. 19
19.IX.38.
Peetri koguduse 2 pihtkonna
K. a. õpetaja h-ra J. Taul.
ja Tartu garnisoni
ja perekonnaseisu ametnik
22. augustil 1938
Ida Pauline Roma,
No 2125
sünd. Praakle, Hindriku lesk,
on sündinud, Sarakus, 1884 19+29/VII
conf. 1902 17/II cop. 1910 19/XII, leseks jäänud
1914 24/X.
Võnnu koguduse
õpetaja ja
perekonnaseisuametnik
26 märts.1936 a.
Nr.  650. (650)
Kirikutäht. Nr 743 peale
1) Adi Emilie Rosenthal + Jaani
tütar on sünd. Haaslaval 4 weebr.
1885a. rist. 3.III.1885 vkj konf.
5 II.1905a.
vallaline
siia
viimati 4.3.1936 a.
Ka 1936a. liikmemaks siis tasutud
Teated laulatamiseks
Leena Kaarelson - sündis Imavere v. Viljandimaal
9/21 sept. 1899a. conf. Pilistveres, Isa Kaarel K.
surnud, ema Marie elus, L. K. olla ab. registreeritud
August Roose'ga.
Pilistveres
B. Steinberg
30 juunil 1929
N: 643.
Peetri koguduse 2. pihtkonna
ja perekonnaseisu ametnik.
25. 1. 1935
N 247
Rutopõld Peetri I
Palun kirikutähte
Gertrud Rosenstein,
Konstantin-Ida tütar
sünd. 28. mai 1912.
Maksud olla tehtud
Ew Lutheruse usu
Tallinna Jaani Koguduse
3. pihtkond
16 aprillil 1935a
Tallinn. Telefon No:
hra praost G. Rutopõld.
Guido Johannes Rosenstein,