Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
läbbi toimetada ja selle pärrast ei lubba
Torma walla poolt eest nõu mehed ühtegi abbi sellene
postkontori heaks, mis Mustwe wõiks assu-
WallaNõumees: Karel Arro
Wallawöörmönder:
Tormas sel 14 Aprilil 1876
Wallawannem Gustaw Ilwes
Wollimees: Josep Raud, Karel Arro, Kristjan
Sarrapu, Mart Tode, Karel Sirrel, Kristjan
Soonsein Mart Pärjel
Kui selle aegne Tormakülla koolmeister Karel
Masik ennast sel 23. Märtsil lahti koolmeistri am-
metist lahti wõttis siis pallus temma ennast
tännasel uest koolmeistri ammetisse taggasi
wõtta ja lubbab kunni 1283 aastani 100 rubla
aastasse palgaga truist teenida ja omma am-
metid pidda.
Wollimehed on sellega rahhu ja wõttawad tedda,
uest taggasi walla Koolmeistriks ja lubbawad
temmale 100 rubla aastasseks palgaks kunni
1883 aastani jääb palk muudmatta, saab aga
wald enne sedda aega koolima pärralt maad
siis jääb rahha palk maha ja saab koolmeis-
ter rahha assemel maad.
Koolmeister: Karel Masik.
Wollimees Josep Raud xxx
Karel Nolen
Karel Noken
Tormas sel 14. April  1876
Wallawannem: Gustas Ilwes
Wöömünder Josep Abroi
Sarrapu Karel Nolken Karel Sirrel Mart Pärjel.
Rännaseks paewaks tarwitas walla wannem, walla-
wollimehed koggokonna maeasse kokko ja panni neile
ette et magasi wallitsusse seadusse järrele wollimehed,
sedda kinnitawas ja arwawad, kui paljo kellegi
walla liikmelle maggasinist abbi woib antud saada ja
kui paljo selle eest kasso woib wõtta.
Wollimehed teggid otsusseks, et Maggasinist woib laenu
peale wälja antud saada ja 4 karnitsad Tsetwerti pealt
kasso peab wõtma:
I. Perremeestele söögi ja seemne peab aastas
4 Tsetwerti rukkid
a. Suuremameestele
odre
rukkid
b Weiksemaameestele
II. Pobbulistele
32 karnitsad rukkid.
III. Wallawaestelle ja nimelt:
Marri Grass
rukkud
Ann Mikkor
Andres Eebing
Eddassi arwawad nõumehed et laenu wälja andminne Magasit
wõib sel 19 Aprillil algada
Kristjan Sarapu
Ringkirri sest 13 Aprilist 1877 No 3510. Tarto Silla kohto herra
Teada andmine selle ülle et sel 13 Mail s-a
kello 3 aego wallawanemate kokku tulek Tartu
Kreisi nekruti komisjonis saab ärra peetud saama.
Ühhe Keiserlikko Tarto I Kreisi I Kihel-
Konna kohtule,
allandlik palwe
Torma koggokonna wollimeeste
Koggo poolt.
88. Kui nüüd Torma koggokonna kohto maia
laudadega ümber lödud sanud, siis olleks se üks
tullus assi et temma wärwitud saaks mis läbbi
temma ka mäddanemisse wasto kowwem olleks
ja ka nägusam wälja näeks, siis saab Keiser-
lik üllewataja kohus siit poolt allandlikult
pallutud, sedda lubbada, et koggokona
Kapitalist woiks Torma koggokonna Kohto
maea wärwimisse peale 25 rubla hõbb.
prugitud sada.
Torma koggokonna kohtu maeas sel 30 Julil 1876
Wollimees Josep Raud XXX
Kristjan Sarrapu XXX
Karel Arro XX
Kristjan Soonsein XXX
Wallawoorm I Josep Abroi
II Karel Nolk
Tormas sel 12 Oсtobr 1876
juures ollid
Walla wollimehed:
Tännaseks päewaks tarwitas walla-
wannem wallawollimed kogokonna
maeasse kokko ja panni neile ette, et
kas selle aasta loosi poisid, küid hobused
ja linnas loosi aeg walla poolt abbi
Wollimehed tegid otsusseks, et loosi poi-
sid saawad küit hobbustega linna
weedut ja saab iga mees päewas 25.
kop söögi raha nii kaua kui linnas
kinni peetake, peale selle saawad
5 rubla tee raha Tartu minnes.
Wallawannem saab 30 kop. päewas
söögi raha niitkaua kui Tartus kinni
peetasse, - korteri raha on waela kanda.
Mart Tode rXXX
Wöörmünder: Joep Abroi.
Tormas sel 5 Maerz 1876.
Wallawannem: Gusta lwes
Nõumees: Josep Raud.
Karel Sonsein
Märt Toode
Ühe Keiserliku Tarto Kreisi I Kih-
helkonna kohtule
allandlikud palwe Torma
walla wolli meeste koggo poolt.
79 Keiserlik üllewaataja kohus saab see läbbi.
sedda lubbata
allanlikkult pallutud, et Torma koggo-
konna maggasinist aidast woiksid
50. Tsetwerti rukkid
wälja müüdud saada.
Torma koggokonna maeas sel 5 Maerzil 1976.
Wallawannem: Kustaw Ilves
Tormas sel 23 Maerzil 1876.
ja Wollimehhed
Tännassel päewal on nõumeeste koggo poolt selle-
aegse Torma külla koolmeistri Karel Masikule ülles
üteltud, et temma Jürri päewast saadik 1876 Kool-
meistri ammetist lahti on. ja se wolli on kooli kohtu
poolt Walla wollimeestele antud ja kellega ka kool-
meister täielikult rahhu on, et arwab, et eddespiddi
õppiminne ja õppussed raskemad tullewad
ja ennam hea meelega selle ammetisse ei jääda.
Nõumees: Josep Raud XXX
Kristjan Willemsi poeg Gusta, wamilie
toitjaks woiks jääda.
Wollimees Josep Raud XXX Karel Arro
Kistjan Sarrapu Karel Nolken, Karel
Sirrel XXX Mart Pärjel, Mart Tode
Kristjan Soonsein.
Wöörmunder Karel Nolken, Josep Abroi
wallawannem Kusta Ilwes.
Protokoll Tormas
sel 16 Junil 11876.
Wöörmündrid ja
85. Wallawannem panni tännasel päewal nõumees-
tele ette, et Kihekkonna kohus küssib järrele
kas walla magasi willi ja wilja raha Torma
walla liikmid üllesse kunni tullewani
aastani leikusseni ülles peab.
Nõumehed arwassid, et Torma walla maga-
siwili ja magasiraha Torma walla liikmed kuni
tullewa aasta leikusseni üllewal saab piddama.
Wallawannem Kustaw Ilwes
Tormas sel 25 Junil 1876
Wallawannem: Gustaw Ilwes,
do Karel Sirrel
Kristjan Sonsein
do Mart Pärjel.
Tännaseks päewaks tarwitas Walla-
wannem wallanõumehed kogokonnamaease
koko ja panni neile ette, et Kihhelkonna
Kohus nõuab sedda teatust kui paljo nõumehed
igga walla liikmelle maggasinist laenu on
lubbanud, sest et Kewwade nõumehed aga
summa wiisi on lubbanud ja mitte
nimme piddi ei olle sedda nimmetanud
kui paljo keegi walla liigi maggasist laenu
ja abbi woib saada.
Noumehed lubbawad siis igga walla
liikmele nimmepiddi magasinist
kohus on lubbanud ni kui ka se ümber wahetusse willi mis kihelkonna
perremeeste peal
laenu anda ja mis ka neile jubba wälja
on antud järrel seiswal wiisil:
Circulair Kirriko wöörmündri Paul Redlich. poolt. 2 Feb c. 10
nimmetud wallawalitsustele annan se läbbi teada, et 17mal
Februaril s.a. kel 3 peale lõunat Tormas Convent saab piddetud
ja peawad sel päewal kõik wallawannemad ja Saadikud
Keriko juures ollema-
Mustwe-alewi-post-Kontori läbbi on tunnud ja eddes-
piddi weel kuni saawa. Kas ja kui paljo nemad
selle postkontori üllespiddamiseks omalt poolt
abbi lubbawad ja selle üle nelja näddala sees
selle kohtule teadust anda.
Kihelkonnakohtu herra Bernhoff
Keiserliku I Tartu Kihhelkonna kohtule
Mustwe wallawallitsuse
alandlik palwe.
Kui 1876 aastal Mustwe allewi postkontor assu-
tada sowiti, kus ka raha-kirjasid wasto wõetas,
jäid ligimesset walllawannembad selle ettevõtmise
pärrast nõupiddamisele pallutud ja nende käest
küssitud: kas nema sedda heaks kiidavad ja
oma vallade nimmel kullude peale middagi
maksu kanda wõttawa woi ei? Kiitsid küll keik
sedda ettewotmist heaks end kullusid ei wõtm
ei ükski wald aitada kanda selle peale wõttis
siis Mustwe wald keik kullud - liggi 200 rubla
aastas korteri, puu ja küündlade peale, kol-
mees aastas üksi enda peale.
Olgu nüid järrele antud, et alusest mitte ette
näha ei olku, kas sellest ettewõtmisest ühtegi kasso
rahwale saab ollema woi ei? aga nõnda ki
nüid jubba 2 aastad mööda on läinu, woiks
küll parras aeg olla ligimeste walladele se küssi-
mine ette panda: kas nema nüid ühtegi kasso sest
tunnewa, et neil üks Postkontor nii käe perrast on
ja kas nema nüid arwawa sowitaw ollema seda
Kontori weel eddesipiddi piddada ja enda poolt ka
keddagi selle üllespiddamise tarbis manu kanda
woi mitte? Ku siin ka monni nii sama tahas
öelda kui algmisel: et rahakirjade pärrast aga üksikud
inimesed kasso tunnewad, kellel päraste kirjade
tallitust on, siis olgo selle wasto nigi paljo tähentud
ei keigil ligimestel walladel jubba sest üks suur kasso
tunda woiks olla, et nende krono- ehk kohtokirjad
paljo wähhemba kulloga Mustwest ärra tuakse,
Kui Jõggewalt nimetame siin paergust se suur
Awwinorme wald, Lohhuso ranna, Lohhoso Külla ja
Lohhoso kirrikowald, Kassepäh, Kikkida, Kõnno
Torma, Tarrakwere, Toikwere, Waiato ja woib olla
ka Räbisle wald pisama.-
Selle ülle metse põhja poole wõttab siis Mustwe
wallawalitsus se julgus Keiserliku kihelkonna
kohtule se alandlik palwe ette panna nimetud
Mustwe ligimeisi waldasit tenda poolt küssida:
Kas nema ei wõttaks oma abbiga manu
astoda ja piddada aitada sedda Postkontori
weel eddespiddi ülleval piddada, mis Mustwe
wallal üsna üksinda woimata on.
Sedda pallu alandlikult
Mustwe sel 29 Julil 1978 Mustwe wallawalitsuse nimel
Ringkiri Kihelkonna kohtust
sel 11 Septembr 1878 No 3822.
Nii kui se siit poolt ülevalseisew wallawalitsestele
lastud ringkirri  sest 5 Aug sa No 3277 al Mustwe
Postkontori üllespiddamise pärrast tänna-
päwani ei olle weel tagasi saadetud, siis saab
selle kohto poolt nimetud ringkirri seie
ärra saata, wastasel korral saab se walla
walitsus selle juures, se ringkirri seisab
seaduslikku trahwi alla langema.
d. Selle eest hoolt kanda, et koolmeistritele temma palk
peab oigel aial wäljamaksetud, ja et põlletamisse, walgus-
tamisse ja kirjotamisse material saab kooli toa juure tootud.
e. se ülle wadata, et keik mis koolikohhus seadab täielikkult
saab täitetud.
kui kahe peale saak jäetud.-
Lõppetuseks pallon minna teid armsad hinged
wennad. - heaks wõtta, mis minna üllewel seiswa
sõnnadega teie ette ollen pannud, et minna mitte
omma kasso peale ei olle mõttelnud neid sanno
kirja pannas mõistab wist iggaüks kes mind
tunneb, ja ennesele meele tulletab, et minno
ell pääwi ennam paljo ei woi olla ja et mino
pärrast kogoduse loud ikka woiksid wanna
põhja peale jääda.
Katsuge siis ka sedda ettepantud asja palwe
ja Jummala waimo, juhatamise ae hoolega
läbbi ja wallitsege heat, Se helde Jummal
näitago teile sedda teed mis temma meele järele
on ja temma riigi kassuks tulleb.
C. Landesen
Torma-Lohoso õppetaja
on täientud, kreisimaakonna - ehk linna kommission
watab ülle temma ja lissa kirjade A. ja B. järrele,
neid mehhi, kes on liisuwõtmissele tulnud, kus
jures kommission kõikide kuuldes ette loeb
Kui need nimmetud kirjad, ni ka lissa kirja C.,
ja nisamma ka kõik kutsumisse kirja ülles-
pantud märkimissed selle polest kellel neist, kes on
missuggune ta nimmelt on ja mis põhjusse peal
ta kellegile saab antud. Kõigil neil, kes on kutsutud
liisu wõtmissele, ja ka kõrwalistel innimestel
on õigus nende märkimiste wastu üllesräkida
kas naad tõelikud on wõi mitte, ja kui kommission
mõnda, wastoräkimist õigeks arwab, siis teeb
nimme kirjas tarwilissi parrandamissi.
Selle järrel tulleb liiso wäljawõtmine, midda
peawad täitma kõik need mehhed, kes on ühhe
ringi kutsumisse nimme-kirja ülles wõetud,
lahti agga jäewad sellest need, kes on kreka-õige
ussu ja teiste risti-ussu waimolikku au
sisse tõstetud. Need mehhed, kes on lissa kirjades
ülleswõedut, ei seisa liisuwõtmisse all.
omma ammeti pärast, kedda minna peaksin üles otsima
et neile ligi tua sedda leiba mis nemmad isse muido ei otsi egga
tahha. Kos on wäljaspiddised tallitused
kohto kirjad, arroandmised, kirjotised ilmotsati
iggale poole? Kui Awwinorme mets wald ommas
protokollis ütleb, et minna seiesadik mõllemad
kogodused olla jõudnud teenida, siis näitab
temma sellega, et temma agga kergelt ja pealt nähes
õppetaja töö ja kohos tähhele pannud. ja ärra moistnud -
ja pannen minna sedda nende sanna ennam
immeks, et minna just omma armsa Kabbeli kihhelkonna
wasto omma töö ja teenimise poolest tunnen suure
wõlla al ollema, mis minna aino lellega üksi wõin
wabbandada kui ma ütlen: polle woimalik olnud
jurt kogoduse suuruse pärаst:- wist sellepärast
mis Üllem Piiskopi kohos omma nõuandmise
ja hea soowimise läbbi tahhab ärra parrandada.
Et nemmad minno tööga leppinud - selle eest minna
tännan, agga egga minna selle läbbi õigeks moiste-
tud ei olle ei omma süddame tunnistuse egga omma
Jummala ees!
Sest ei woi siis ennam jutto olla meie üllematte nõu-
andmise puudub ühhe wea külge, mis meie käes ja sowib
meile sedda, mis kogoduse liikmete heaks ja kasuks
tulleb. Nüüd tulleb agga teine küssimine meie waimo
silma ette: kas meil woimalik sedda wigga ärra
parrandada ja kudda wiisi se saab ärra par-
randud?- Suurem jaggo neist waldadest, kas kon-
wendi peal ommad healed ärra ansid, pannid
sedda kullu suureks: mis abbi õppetaja wallitsemise
läbbi kogodoselle piddi tullema.
Ja kes tahaks sedda sallata, ilma kulluta ei sa sedda
mis sowitakse seada ja täita - aga ma pallon
hoolega kaks asja ärra kaaluda - esmalt kumb
suurem: se kullu ehk kasso ja teiselt ehk wast
Kullu wähhem, kui mitte abbi õppetaja seadmine
wõid kahe kihelkonna lahhutamine saab nõuks-
selle peale toetadas, et liig töö koorem Torma
õppetajalle aino üksi Mustwe kirriko läbbi juure
on tulnud, liidab et Mustwe rahwas piddago siis ka
abbi õppetajat. siis on se niisamma kergelt ja
pealt nähes arwatud. nago teine üllewel nimmetud
arwamine. Ma arwan et mis teistel on woimalik olnud
et peaks kui Torma Lohoso kogoduselle ka ka woimalik
ollema - kui meie anname abbi õppetaja palga j ülles-
piddamise tarwis 1000 Rbl ja kui kõik 14000 hinge
olleksid maksjad - siis tulleks igga hing peale 7 1/2 kop.
kui hinge arrosid 3 jaggo maha arwame siis tulleks
30 kopikat igga ühhele - se olleks wähem kui
1 kop. näddalas! Rechnung on minno arwata õige
ja siiski Rechnung ilma peremehheta. Perremees on aga
se kord. pea tahtmine Jummmala riigi ja omma ussu
wendade heaks ohwriks hoone - mis raha summa
peale wahest näitab wadates rasked ollema aga
armastuse peale mitte kerged üksi, wait ka maggusad
peaksiwad ollema.
Ma tullen wiimse küssimese juure, kas ei olleks sündsam
otsekohe kihelkonna lahutamist ette ei wõtta.- kudawiisi
olleks kõige sündsam lahudada - minno arwates olleks
kõige loomolikum nenda lahhutada, kui jubba
ühhenduses wälja näitab. Torma - üks kihel-
kond. Lohoso teine kihelkond, kui üks aasta se samma
küssimine kohto poolest meie ette sai pantud, siis
anti sedda lotust Ninasi jaama hooned kirriko
peaks kingitud saada, minno teades pole se lotos
nüüdki weel hoopis kadunud. Sest tulleks suur
abbi. uue kerriko hooned olleks walmis käes. Sawad
need maad mis Ninapi jaama pärrast ka weel antud.
olgo ka weikese rendi eest - siis olleks ka palga
poolest abbi. Muud lahutamise wiisid ei näita
mulle mitte sündsad ollema.
Et nüid teada saada, kui suureks kogudusele
kullu läheks kui lahutamine peaks ette
wõetud saama sedda ei woi mindo kui
waija wälja rehkendada, - kui palgo sest prae-
gusest õppetaja palgast iga ühhe peale läheks
Tormas sel 20. Februaril 1876
Wallawannem Kustav Ilwes
Wöömönder Josep Abroi
Nõumehed: Josep Raud, Kristjan
Sarrapu, Karel Arro, Karel Nolken
Karel Sirrel, Mart Pärjal, Mart
Tode ja Kristjan Sonsein.
76. Tännaseks paewaks tarwitas wallawannem walla
nõumehed koggokonna maeasse kokko Maggasi- ja Ladiko
raha rechnungide piddamisse pärrast 1875 aasta
ülle ja said nõumeestele keik Rechnungi nii
hästi Maggasi wilja, kui ka Ladiko rahha
wallitsemisse ülle selgest ette loetud ja ärraselletud
ja on nööriraamatude järrele seiswad Sum-
mad nenda kui:
I Maggassiwilja seisus:
482 tsetwert 54 Karnitz rukkid.
II. Walla laadiku rahha arro:
a. Laadiko raha puhhas r. - rubl. 65 kop. intressipaber 2170 rub
b. Trahwi raha
2 " 18
c. Holekandmisse kap.
d. Waestelaste raha 31.
410.
e. Kautsioni raha. 47
Summa 21. Rubl. 79 Cop. intressipaber. 4879 Ro
Nõumeestel ei olle ühtegid nende Rechnungide
wasto ütlemist waid on keige Maggasi ja Laadi-
ku kassa wallitsussega rahhul
Sellega on se koos olleminne lõppetud ja
kinnitawad sedda protokolli omma
alkirjotusse läbbi
Karel Sirel XXX
Mart Pärjel +++
1 Mart Tode +++
Christjan Sonsein +++
Wöörmönder: Joosep Abroi
Tartu Eesti Nooresoo K. Seltsi majaehituse
kommisjoni koosolek 25. jaan. 1908.
Koos oliwad: T. Tõnisson, C. Nurk, H. Koppel, P. Põld ja
eestseisuse liikmed.
Tõnisson: Esiteks tuleb kõige pealt platsi asi selgeks
teha, teiseks peab kindlaks saama, kas tahetakse
tütarlaste ja poisslaste gümnasiumi ühes, wõi
ainult tütarlaste gümnasiumi wõi tulewad
mõlemad lahus ehitada. Kolmandaks: Kust
materjali saada?
I. Kõneldakse platsi üle: Mühlendahli plats on
wäikene. Ainus sünnis plats on Koppeli oma
Üliõplaste Seltsi kõrwal. Koppel peab oma
kulu kätte saama. Plats on kaks wakamaad
suur, pool wakamaad wõib weel juure saada.
Tõnisson soowitab mõlemaid platsisid wõtta.
Koppel on nõuus platsi ära andma, kui
ta oma hinna kätte saab. See tuleb igatahes
odawam kui Tähtwere mõisalt osta.
Arwatakse, et paremat platsi ei saa.
Siit ei ole kooliõpetajatel mitte liiga kaugele
teistesse koolidesse käia. Kõik on selle poolt,
et Dr. Koppeli plats wõetakse. Kas kõrwalplatsi
juure wõtta? Tähtwere mõisawalitsusega saab
nii teha, et platsi wiie aasta peale renditakse.
platsi
Oldakse üleüldiselt selle poolt.
II. Kas tahetakse poiss ja tütarlaste koolimaja ehitada
wõi ainult tütarlaste gümnasiumi? Tõnisson: Meie
algame tütarlaste gümnasiumi ehitusega, nõnda
et edespidi poisslaste gümnasiumi ehitada saaks.
Koppel arwab, et maja üksi 700 ruutsülda ära
wõtab, tahetakse kaks teha, siis läheb 1400
ruutsülda ära, õueks jääks õige wähe. Arwatakse,
et meie mitte muidu küsimust otsustada ei saa,
kui meie mitte ei tea, mis tütarlaste gümnasiu-
mil tarwis läheb ja palju mõlemate koolide alla
maad ära kulub. Nende nõudmiste järele laseme
eelnõuu teha. Järgmine koosolek määratakse nende
küsimuste selgituseks. Kutsutakse arupidamisele:
Raudsepp, Kangro, Cornelius Treffner.
juunil ära peeti, ajama hakata. Asi jääb
eestseisuse ajada.
Toodakse küsimus ette, kas selts mitte laste
aiaga ei taha ühineda. Et asi mitte kõigiti sel-
ge ei ole lükatakse ta edasi kuni järgmise nõuu-
pidamiseni, mida 6 juulil kell 1/2 3 "Postimehe" toimetu-
ses ära peetakse.
Otsustatakse S-ile 2 stempelt muretseda: üks Eestikeelne
päälkirjaga "Eesti Nooresoo Kaswatuse Selts Tartus",
teine Eesti- ja Wenekeelne.
W. Jõgewer
Ajutine juhataja: A. Jürgenstein
Ajutine kirjatoimetaja: P. Põld
No 2 Asutajate liikmete 2. koosolek
6 juulil 1906, kell 1/2 3 pl. "Postimehe"
toimetuses.
Koos oli 13 liiget.
Juhataja A. Jürgenstein teatab, mis wiimasel koosolekul
otsustatud, ja kui kaugele sääl jõutud.
Räägitakse kõigepäält kooli asutamise küsimusest.
Leitakse, et selle ajamiseks mitte suurt koosolekut ära ei
wõi oodata. Oma nõusolemist on juurde astuwad liikmed juba
suurel rahwakoosolekul tütarlaste gümnasiumi elule
kutsumise kohta awaldanud.
Parts küsb, kas mitte parem ei oleks ühiskooli awada.
Arwatakse, et see liiga suur uuendus oleks, mis iseenesest
wäga kasulik, kuid mis esialgu rahwa usaldust ei leiaks.
Otsustatakse rahwale seletada, mis mõttes Eesti kooli tahe-
takse awada. Praegu walitseb laialiselt arwamine, nagu
ei tahetaks sääl teisi keeli sugugi mitte õpetada; tuleb
näidata, et Eesti koolis iseäranis just Wene ja Saksa keele
õpetuse pääle rõhku pandakse.
Lasteaiaga ühinemise küsimus sünnitab põhjus-
mõttesi waidlusi S-i ja tema osakondade wahekorra üle.
Ühed arwawad tarwilikuks, et "Lasteaed" täiesti S-i liikmeks
peab astuma, teised soowiwad, et ta iseseiswalt meie kõrwal
tegew wõiks olla, ise liikmeid wastu wõtta jne.
Asi otsustatakse järgmiselt: Lasteaia liikmed astuwad
kõik kooli S-i ja maksawad selle juures kooli S-i liikme-
maksu kõigewähemalt 50 kop. Edaspidi saab Lasteaia
liikmeks ainult S-i kaudu. Lasteäiale jääb õigus
oma koosolekuid pidada ja iseseiswalt oma asju aja-
da: tal on oma kassa, oma liikmemaks jne.
Arwatakse tarwilikuks koosoleku kohta kuulutused
lehte panna, niisamati ka liikmete wastuwõtmise
kohta tawilisi teateid kuulutada.
Juh. A. Jürgenstein
K Arrak
Kirjatoimetaja P-Põld.
AKengsep.
Ühtlasi tulewad ehitusetoimekonnale
ette panna: uue maja ülewalpidamise eel-
arwe ja eelarwe Hellati praeguse plaani
tarwitusele wõtmise kohta.
3. Juhataja J. Tõnisson paneb ameti
maha, sest et ta Tartust ajututiselt tahab
lahkuda. Ajutiseks juhatajaks walitakse
P. Põld.
4. Otsustatakse kiwide ostmist esiotsa seis-
ma jätta.
5. J. Munna ja E. Kiwastikku wolitatakse
pruugitud ehitusetelinguid ostma, kui
nad odawasti saada on.
toimekonna
Ehituse ja koolinõukogu ühendatud
koosolekk 24 septembril 1910 koolimajas.
Koos olid: J. Tõnisson, A. Jürgenstein, H. Koppel,
P. Põld, J. Sarw, H. Walk, W. Grünthal, proua
Luiga, prl, Willmann, hr. Boiko, H. Laksberg,
E. Svesnewschaja, E. Rasumowa, M. Kampmann,
pr. H. Põld, prl. M. Niggol.
J. Tõnisson paneb koolinõukogule küsi-
muse ette, kas ei wõiks koolimaja plaani
redutseerida, ilma et selle all pädagogika
nõudmised kannataks. Pikema järelkaalumise
järel tuldi otsusele, et Hellati poolt wal-
mistatud koolimaja plaanist suurt midagi
ei wõi maha kustutada. Nimelt tunnistati
tarwilikuks ehitada:
16 klassi a 3x14 sülda, kus juures mõni wõib
pisut suurem, mõni jälle pisut wäiksem olla.
Edasi on tarwilikud: füüsika kabinett ja kõr-
waline ruum, looduseloo ja geografia kabinett ühes
kõrwalise ruumiga, joonistamise saal, gümnastika
saal ja aula, mida wanemate kokkutulemiseks
wõiks tarwitada, laulusaal, mis harilik klass
võib olla, kuha aga 80 inimest ära mahuwad,
2 tuba õpeabinõude jaoks, tohtri tuba,
üleüldine kooliõpetajate ja biblioteegi tuba,
naisterahwa tuba, juhataja kabinett, kantselei
ja wastuwõtmise tuba, pruukosti raum,
köögi klass, riieteruumid jne. Tuleks labi kaaluda,
kas rekreatsieni ruumisid mitte maja keskele
ei saa paigutada, nõnda et temasse kolmelt
poolt klassi uksed awanewad.
2. Eestseisus kiidab hääks eestseisuse liikme
poolt erakombel tehtud otsused:
1) kooliraha ettevalm. klassis on 30 r. aastas,
I klassis - 35 rbl.-
3. kooli arstiks palutakse Dr Schulzenberg,
esimesel aastal on ta palgaks 50 r.
24 tundi nädalas, vaatab laste järele,
teeb kantseleitööd jne saab aastas
500 rbl, +2 tuba kutte ja valgustusega.
Üksikute tundide eest makstakse
teistele kooliõpetajatele 20- 25 rbl
5. Korteri üürimine kooli jaoks jäeti majanduse
kommisjoni hoolde
6. Kooliõpetajate walimine jääb koolijuhataja Dr Kal-
lasse hoolde.
KParts E. Enno
Pauli Koppel.
A. Jürgentein
J. Jõgewer
No 6. Eestseisuse koosolek 17. augustil 1906. a. "Postimehe" toimetuse ruumides
kell 6. p.l.
prl. P. Koppel, hrd A. Schulzenberg, H. Luht, J. Tõnis-
son I, A. Jürgenstein O. Kallas, E. Enno, K. Parts,
1. Dr O. Kallas´ele, Dr. A. Schulzenberg´ile ja H. Luht´ile antakse woli ülikooli kõrwalt
Mülleri käest koolile korter ära wõtta.
2. Koolilaste wastuwõtmise ajaks määratakse 19. august linnalastele, 26., 27. ja
maalastele
28. august; linnalastele "Wanemuise" wäikeses saalis, maalastele kooli ruumides. Kooli-
õpetus algab 31. augustil. 1 sept.
3. Kooliõpetajaks wõetakse prl Eplar, kes 24 tundi annab, lastekaswatajaks
ja selle eest 500 rubla ühes 1-2 tuba kütte ja walgustusega kooli juures saab.
Dr O. Kallas paneb ette: Et 1906/07 a. prl Eplarile ainult 22 tundi saab,
wõetakse
4. Tunniandjaks Sinaida Swetshnikowa, kes 6 tundi nädalis I klassis
wenekeelt õpetab. Tundide eest saab ta 25 rbl. tunni päält aastas.
5. Kooliõpetajaks oli koolijuhataja O. Kallas kooliõp. Walki Peter-
howist walinud. H. Walkil on kodukooliõp. eksam. Hra Walk saab
25 rbl. tunni päält aasta ja annab 24 tundi: Eestseisuse liige cand.
J. Tõnisson soowitas kooliõp. ameti pääle hra M. Kampmanni
Wolmarist, kui tublit koolimeest. Häälte ärawõtmisel kaldus
eestseisuse liikmete enamus kooliõp. Walki poole, millega tema wali-
mine eestseisuse poolt kinnitatud sai.
Hra cand. Tõnisson soowis omalt poolt selle walimise asjus, et
need põhjused protokolli saaksiwad wõetud, mikspärast tema
hra Kampmanni walimist soowitanud ja eestseisuse enamuse
arwamise wastu seda kanditaturi paremaks peab: Meil on
tarwis reform-kool asutada, kus kõigiti uuema aja pedagogi-
ka nõudmiste järele eeskujulikku õpetust ja sisseseadi tuleb
püüda. Niisuguse ülesande kohane on noorem õpejõud, kel-
wõiks
na wanemaealisele mehele see ülesanne ülejõu käia.
Nende põhjusmõtete wasta ei waielnud
ka teised eestseisuse liikmed, waid tunnistasiwad nad
täitsa õigeks. Nad kahtlesiwad aga, kas kahe kõne
all olewa kooliõp. kandidatide wahel selles asjas nii
suur wahe on, et juba esimese kandidatile antud
lubamisi tagasi wõtta.
Herra cand. Tõnissoni soowitusel Kampmanni
kandidaturi kohta on weel iseäraliseks põhjuseks
Kampmanni tegewus pedagogikalises kirjanduses,
millega ta oma asjatundmist kooliasjas on
näidanud.
A. Jürgenstein
26p
Ehituse-toimekonna koosolek 30 sept
Olid koos: J. Tõnisson, P. Põld, O. Kallas,
C. Nurk, M. Raud. P. Kose, F. Kangro hrr Müürisepp.
M. Kampmann
Tõnisson awaldab mõtteid, et eelarwete kasu-
tamisel ja plaani wähendamise kawatsusel
olulist tähendust ei ole, sest et peakoosolek
on plaani ja eelarwe wastu wõtnud ja ehituse-
toimekonnal ei ole õigust enese poolt seda
ümber lükata. Wäiksemat maja ei wõi
oma üleandeid täitma.
F. Kangro arwab, et plaani waja sügawamini
läbi mõtelda ja õigel ajal muudatusi ette
wõtta, kui temas peaks wigasid leitama
Pikema läbirääkimise järele tehakse otsuseks G.
Hellaltilt plaanikoopiaid tellida ja toimekonna-
liikmete keskel laiali laotada, et iga üks weel
wõiks plaani arwustada.
Uute kawatsuste ettepanemiseks määratakse
1. oktobrist peale üks kuu aega.
Ehituse-toimekonna, eestseisuse, kuratoriumi
ja Bergmanni-Abiraha walitsuse
ühendatud koosolek Wanemuises 7. okt. 1913.
Olid koos: J. Tõnisson, J. Muna, P. Kose, O. Kallas, J. Jõgewer,
F. Kangro, Müürisepp, P Põld, J. Sarw, proua LMuna,
proua E Maim, V. Pihlak, C. Nurk, K. Sööt, pr. Kengsep,
MKampmann.
Et mitmed liikmed soowi awaldanud Nooresoo
Kaswatuse seltsi aastamaksu ühekorraga ära
õiendada, siis seatakse eestseisuse liikmete poolt
eluaegne liikmemaks järgmisel määral kindlaks:
Kes alla kolme rubla aastas liikmemaksu
maksawad, neil on eluaegse liikme maks 25rbl.
Kes kuni 10 rbl maksawad aastas, need maksawad
eluaegist liikmemaksu 50 rbl; kes kümme
rubla ja üle selle maksawad, neile määratakse
eluaegse liikmemaks 100 rbl peale.
Bergmanni-Abiraha liikmed on selleks
kooli
otstarbeks koosolekule kutsutud, et nad maja-
ehituse küsimusega endid tutwustaksid ja siis
otsust teha wõiksid, kas nad koolimaja
ehituseks raha tahawad laenata.
Dr. Kallase hoolde.
III. Walitakse ehitusekommisjoni juhatajaks
J. Tõnisson, asemikuks H. Koppel, kirjatoimeta-
jaks P. Põld.
Tartu Eesti Nooresoo Kasw. Seltsi majaehituse
kommisjoni koosolek 11. jaan. 1908.
Koos oliwad: J. Tõnisson, O. Kallas, A. Schulzenberg,
H. Koppel, E. Kiwastik, A. Eisenschmidt,
I. J. Tõnisson: Ruumiküsimus on meie koolile elu-
küsimuseks. Sellepärast oleks kommisjoni esi-
mene ülesanne seisukorda selgitada, asja
tähelepanemist seltskonnas wõita, raha kor-
jata. Elustamise jaoks tuleks meil materjali
kooli olude ja ehituste kohta koguda. Propa-
ganda tegija peab asja üle orienteeritud olema.
Meie peame ise õppima selgusele jõudma,
mis meie püüete ülem siht on. Meie peame
ise mõtte wastu enne soojaks saama ja alles
siis suudame meie põlema panna. Koolimehed
peawad näitama, mis tarwis on, tehnikerid, mis
mujal tehtud ja mis teha wõimalik. Oldakse
nii kaugel, siis wõib eelarwet tegema hakata.
Schulzenberg: Eelarwet läheb meile enestele juba
orienterimiseks tarwis. Eesti kooli mõtte jaoks
wõib sel teel propagandat teha, et meie oma
kommisjoni töödest ühte wõi teist ajalehte-
desse ja koosolekutele juhime.
II. Walitakse kommisjoni juhatajaks J. Tõnisson,
kirjatoimetajaks M. Kampmann.
III. Otsustatakse Soome kirjutada ja kooliwalitsusi
ametlikult paluda, et nad meile kirjandust ja
kooliplaanisid saadaksiwad, mis neil kõige
paremad on.
kust küljest, uks ikka kateedri pool. Igal klassil
on oma kapp, mis tarwiduse järele osadeks jaotud.
Klassis on pikad pingid pealtkuulajate jaoks.
Foier on päewa pool küljes - 10 sülda pikk, 5 sülda lai,
klassid on hommiku ja õhtupool küljes. Foier´ga
seisab ühenduses pesemisetuba ning kooliõpeta-
jate tuba. Wäljaskäigu koht on õues. Alumises
korras on keskküte ja teenijate ruumid. Turni-
mise saal seisab alumises korras lõunaküljel,
turnimise riistu on wähe, tehtakse rohkem lahti-
seid kehaharjutusi. Turnimise saalis on kingade
jaoks kapid. Peale turnimist lähewad lapsed
kõik tuschi alla ja pesewad endid seebiga
puhtaks. Õhk on kooliruumides pärast
tundi niisama hea kui enne tundi.
Peale selle kirjeldes hra Luht weel Tampere
lütseumit, mida ta waatamas käinud ja
näitas sellest plaanisid ja piltisid.
Koosolek 28. detsembril 1908 Wanemuise ruumides.
Osawõtjad: J. Tõnisson, O. Kallas, H. Luht, P. Põld, A. Eisen-
schmidt, M. Kampmann, E. Kiwastik. A. Schulzen-
1. Tunnistatakse üleüldiselt õigeks, koolimaja plaani wälja-
töötamise kõrwal ühtlasi tuleb raha muretsemise
hoolt kanda ja koolimaja ehitamiseks kapitalisid
wõita. Kapitalide kogumise töö jagati kommissioni
liikmete keskel järgmiselt ära: a) O. Kallas ja J. Tõ-
nisson katsuwad Araki ja Bergmanni kapitalisid
koolimaja ehituseks nõutada; b) P. Põld wõtab
kooliosaühisuste ehk aktsiaseltside asutuse
oma peale; c) E. Kiwastik, R. Margens, A. Schulzenberg
panewad kooliraha kinnituse mõtte käima.
d) Peale selle tuleks weel selleks tööd teha, et rahamehed
kooli heaks uusi rahasummasid pärandawad, et raha-
asutused puhtakasu jagamise juures Eesti Tütar-
laste gümnasiumi peale mõtleksiwad jne.
2. Harutati koolimaja ehituseplaani. Kõige
pealt tunnistatakse põhjusmõttelikult tarwilikuks
niihästi poiss- kui tütarlaste kaswatust oma
kätte wõtta ja mõlemale soole Eesti keskkooli asutada.
Koolimaja plaani arwatakse nii kokku seada, et tutarlaste
ruumide juure poisslastele õperuumisid wõib juure asutada.
No 4. Eesti Nooresoo Kaswatamise Seltsi
Eestseisuse koosolek 27. juulil 1906 "Postimehe" toime-
tuse ruumides.
Kokku oliwad tulnud:
Proua A. Kengsep, Dr. A. Schulzenberg,
cand. J. Jõgewer, cand. J. Tõnisson,
cand. E. Enno, A. Jürgenstein
Et koosolek põhjuskirja järele küll otsuswõimu-
line oli, siisgi arwati eestseisuse wahel ameti jagamine
teiseks korraks edasi lükata ja esialgne asjaaja-
mine siiamaalse ajutise eestseisuse hooleks jätta.
Ajutine juhataja teatab, et niihästi
tütarlaste gümnasiumi kui ka lasteaia põhjus-
kiri ja eeskawa õpekonna walitsusele kohali-
se rahwa kooli ispektorile (Tartu II raion) läbi
22. juulil sisse on saadetud. Eestseisuse liige cand.
J. Tõnisson sõitis põhjuskirja ja eeskawa
kinnitamise asjus Riiga õpekonna kura-
tori jutule, kust lubatud on asja igapidi edendada,
nii et meil kooli awamist kindlasti loota on ja
sellepärast seleks awamiseks wiibimata järgmisi
sammusid teha tuleb:
1) Koolile kahe klassi awamise, wanema
ettewalmistamise ja esimese klassi awamise
jaoks korterit kuulata. Eestseisuse liige Dr. Schulzen-
berg wõttis korteri esialgse kuulamise oma pääle ühes
hra Kiwastikuga.
2) Kõneldi kooliõpetajate ametisse panemisest
ja otsustadi kaks alalist kooliõpetajat esiotsa
ametisse kutsuda: üks meesterahwas ja üks
naiskooliõpetaja. Meesterahwast kooliõpe-
tajaks otsustadi kõige pealt Jakob Tamme
Weike-Maarjast kutsuda, kui teda mitte ei saa,
siis tahetakse kooliõp. Tammemägi silmas pida-
da. Dr. Schulzenberg kirjutab erakombel proua
Jürgensil Warshawi, kas ta nõuus oleks kooliõpeta-
janna kohta siin wastu wõtma. Taheti erakombel
esiti weel kõlblikkude naiskooliõpetajate üle järele
kuulata.
Kooliõpetaja palgaks arwati umbes 80 rbl. kuus.
lauda
3) Otsustati 30 koolipinki tellida, a kahe lapse
jaoks. Laudade tellimine jäeb Dr. Kallase ja A. Jür-
gensteini hooleks, niisama ka 2 klassi tahwlid ja muu
mööbel.
4. Otsustati 5000 põhjuskirja Eesti keeles ja
500 wenekeeles "Postimehe" trükikojas tellida.
5. Otsustadi ajalehtedes üleskutsuda, tütarlapsi
koolitarwis ülesse anda, Dr. O. Kallase nime
peale Tiigi uulits No 31.
6. Proua Jõgewer palutakse lasteaia eest-
seisusele ettepanna, et nad omast eestseisusest
Nooresoo-Kasw. Seltsi eestseisusesse hääleõiguslise
liikme waliksiwad, nagu meie põhjuskiri nõuab.
AKengsep
E. Enno
Eestseisuse Koosolek 9. VIII. 06. "Postimehe"
toimetuse ruumides kl 6.
Koos oliwad neiu Pauli Koppel, hrad
JJõgewer. EEnno. AJürgenstein, OKallas
HLuht, KParts.
1. Eestseisus jagas ametid järgmiselt ära:
esimees HKoppel, abi AJürgenstein;
kirjatoimetaja EEnno, abi Pauli Koppel,
laekahoidja: HLuht, A. Schulzenberg;
Asutatava tütarl -gümn. pädagogiline juhataja
OKallas
Kooli majandusl. asjade äjamise võtavad
oma hooleks: mõlemad laekahoidjad, kooli
pädag. juhataja ja proua A. Kengsep.
Ehitusekommisjoni koosolek 16. martsil 1908.
Koosoliwad: J. Tõnisson, A. Schulzenberg, O. Kallas,
C. Nurk, H. Koppel, A. Jürgenstein.
Otsustatakse Tähtwere mõisalt 408 ruutsülda
maad osta, mis Koppeli platsi kõrwal seisab.
Tingimised: ruutsüld maksab kuus rubla,
kolmandik hinda waja wälja maksta, kaks
kolmandikku jääwad obligatsioni wõlaks.
Kassameister wolitati selle krundi eest
300 rubla käsiraha sisse maksma.
E. N. K S. majaehituse kommisjoni koosolek
21. märtsil 1908.
Koosoliwad: J. Tõnisson, O. Kallas, A. Schulzenberg,
A. Jürgenstein, H. Luht, prl. T. Eplar, L. Niggol,
S. Kapp ja M. Kampmann.
Hra Luht kirjeldab koolimajasid, mis ta Soomes näinud.
Uus rahwakool Helsingis on kahepoolega ehitus. Igas
klassis on 60 lapsele ruumi. Klassil on kolm
laia akent, nii siis enam klaasi kui seina olemas.
Igal klassil on oma wälja nägemine. Klassi walgus-
tawad 5-6 lampi, wist peetaks siin ka pärast
lõunat kooli. Üks wentilator on all põrandal
ja teine lae all. Kateedri alune podium ulatab
üle terwe klassi. Tahwlid, arwu järele kolm igas
klassis, seisawad seina küljes. Igal klassil
on oma jaoks maakaardid, mis automatiliselt
üles tõmmatakse ja alla lastakse. Tahwlid
on mustaks wärwitud lauad, walgus tuleb wassa-
V. a. härra professor Kaasik!
Saadan Teile mõned andmed. Lisan igaks juhuks kaks komplekti
koopiaid juure - ehk on kellelgi huvi nende vastu. Ise pole ma neid
materjale kellelegi andnud.
Kui palju rahvasaadikuid prantsuse parlamendis oma parteidest
de Gaulle'i poole üle on jooksnud, selle kohta pole veel selget ülevaadet.
Rootsi parlamendis on asjasthuvitatud rahvasaadikud loonud
parlamentaarse grupi Euroopa Ühendriikide jaoks. Selle esimeheks on
högeri rahvasaadik fil. dr. Erik Arrhén. Võib olla et temaga
kontakti võttes saaks lähemat informatsiooni nii mõnegi asja kohta.
Ta käis hiljuti Šveitsis konverentsil, kus olid 12 maa parlamentaarsed
grupid koos. Baltlaste, eriti eestlaste vastu ei tohiks ta ebasõbralik
vanas
olla. Lugesin korra ühes Statsvetonkaplig Tidneriftis tema kiitust
Pätsi põhisendusele.
Ühe allpoolnimetatud prantsuse Euroopa Ühendriike taotleva
Föderalistide Keskühingu organite koosseis oli veel käesoleval suvel
selline nagu all kirjeldatud. Ei ole võimatu, et peale seda mõni kongress
peetud ja organite koosseis muutunud.
Ado Anderkopp
16 Webruaril 1893 aastal oliwad
Wao walla majas Tallitaja kä
supeale Wao walla peremeeste
kogu koos.
Tallitaja ette paneku peale sai
ööwahi Jakob Baumanni palga
ära jäutamine läbi rääkimiseks
wõetud. Öö wahtimise päiwi-
oli 137 ööd, ega öö eest palka
arwattu 25 kop. teeb wälia 34 rubl.
25 kop. see summa 27me koha
pidaja peale ära jägada teeb ühe kop-
iga koha pidajale maksta 127 kop.
millest summats üle jäeb 4 kop.
Selle jäutamisega oliwad rahul
juuresolejad peremehed.
2.) Sai Wao walle kooli wanema
walimine läbi rääkimisele
wõetud: ühisel kokku leppimisel
ja häälte enamusel sai praegu
Wao mallas olew koha omanik
ja Wao walla liige Jaan Jüri poeg
Jürgens malitud.
Seda läbiwaadates Tallitaja ühes
peremeeste koguga otsustas: Sellest
kooli wanema walimisest tarwiline
teadus Weike Maarja kihelkonna
koolide ülemusele ettepanna.-
Tunnistawad oma allkirjadega
ülemal seiswat otsustamist tõeks
Jüri Essensohn
M. Martens H. Adder
Karel Essensohn
Hans Kippar XXX
Jakob Blumfeld
Jaan Wahlberg
J Mühlberg
J. Wademann
Andres Weisberg Juhan Weisberg
Juh. Tomberg, Jaan Martins
Tallitaja: J. Denga
abi Tallitaja: Wahlberg
Kirjutaja: Grünberg
sell 23. Juulil 1887.
Mõisa walitsuse käsu peale, on
walla Tallitaja kohto majas järel nimetud
peremeestele: Juhan Tomberg Jaan Wahlberg,
Juhan Mühlberg, Jaan Meibaum
Madis Kiinamägi ja Luhan Wehlmannile
ettekuulutanud, et nende peremeeste ja
nend kohtade heinamaad, mis teinepool
raudteed on, - saawad ärawõetud.
28. Aprill 1888.
Wao walla peremehed on tänasel päewal
nõuks wõtnud, kõige sugu kahjuliku asjade
kautamiseks ühel nõul tegewalt endid ühendada
1. Kui waldas peaks kellegi hobune warastatud saama
siis peab tema kiirest walla walitsusele teadust
Walla walitsuse juhatamise järele peab iga.
üks wasto panematta wargaid taga ajama
kunni 30. wersta kauguseni, kui selle maa-
peal midagi jälgile ei ole saanud, siis peab
sealt wallast, kust tagasi pöörab, tunnistus
tooma, et tema sinna maale on sõitnud;
Aga kui teadust on, et wargad kuhugi poole
edasi on läinud, siis ei tohi mitte tagasi
pöörata, kunni ikka weel midagi jälgil
on. - Kui see aga awalikuks tuleb, et
keski wargate tagaajamisel hooletu on olnud,
Wao walla kontoris 15 Detsembril 1889.
Täna olid Wao walla rentikohtade peremehed
koos Imakaewu küla kutsari toa ehituse
pärast nõu pidamas mis ees tulewal kewadel
tuleb ehitada. Tallitaja abimees Mihkel Martins
pani rentperemeestele ette: Mõisa walitsus
on selle ehituse tarwis (250) kaks sada wiiskümend
palki lubanud, ja tahab, et rehe alune peab
kiwist saama ehitatud.
Peremeeste poolt sai otsuseks tehtud, et nemad iga üks
oma koha ette üksi ehituse nõudmisi täidawad
se on: Materiali wedu, jala päewad, õled j.n.e.
nõnda et siis mõisa walitsus omalt poolt ostetud
kohtade ette laseb sarnatsid ehituse
ehituse nõudmisi täita.
Tallitaja abimees: M. Martius.
Soo rent talus 7 aprillil 1890.
Koos oliwad: Kohtupeawanem Gustar Krüger I kõrwamees
Johan Weisberg II kõrwamees T Wademann. Wolimehed.
Pupp Johan Weisberg, Andres Weisberg, Jakob Teener
Jaan Jürgens, Pääru Purk, Hans Purk, Tallitaja Jakob
Dengo abimees Hans Wehrbaum, kirjutaja T. Siwi.
Soo rent koha peremehe Jaan Martinsi palwe ja
Rakwere kreisi ülema II jäu noorema abilise käsu peale
sai ülemal nimetatud liikmete poolt järgmised
hooned Soo rent koha peal ära mõedetud ja nende
ehituste kulud, - mõisa omadest maha arwates,
hinna alla takseeritud
1. Laut ja ladu ühe katukse all.
pikkus 6 sülda 2 1/2 jalga
laius 3 " 5 "
Korgus: - " 10
õlest katusega. takseritud  " 90 rubla.
Wao walla kohtu majas 27 Mail 1892
Tänasel päewal tuliwad tallitaja
käsu peale rent koha peremehed kokku
Kutsari koha rechnungi tegema.
Ehituse kulud:
1. 335 palgi raiumine ja wedu a 25k = 83r. 75.
2. latiraiumine ja wedu 18 jalapäewa a 50 kop.
50 kop 8 hobuse päewa a 75 = 22-50
3. Saue ja liiwa wedu 18 p. a 1 rubla 18 "
4. 1900 naela õlgi a 6 kop. - - 114 "
5. Katukse tegemine 26
6. Ülesraiumine Luikile 165 "
7. Kiwi wedu a 12pä   12.
Summa 441r. 25k
Siis tuleb rent peremeestel 79 1/4 päewa pealt a
3 rubla 26 kop. maksta, ülepea summa
257 rubl. 55 kop.
Ostetud kohtade ette, mis mõis maksab (60
56 1/2 päew. a 3 r. 26 kop. summa 183r. 60k
Ülepea summa: 441 rubla 15 kop.
Selle rechnungi tegemist tunnista
wad peremehed oma allkirjadega.
J Wachlberg J.Mühlberg
K. Purk J Dengo H Kibar
M Weisberg A. Lutwei J. Mathiesen
J. Mathisen J. Blumfeld
Jürri Lantsmann No 31 perrekohha
rentnikkul on moisa herra poolt
sel 1sel Aprillil 1872 se kask antud;
et kui kohtu poolt peaks moistetama
et ta seks aastaks weel omma kohha
peale jääb: et ta töeste tullewal
Jürri-päewal 1873 selle kohha pealt
lahti on.
Tallitaja: Jakob Trei
Jürri Landsmannik Soo perre No 33.
on mõisa härra Jacobpäwal s.a
Tallitaja jures ollemissega ülles
üttaled et tema Jürri päwal 1873.
kohhast wälja peab minnema, sest.
et kontrakti õiendamissed täiendud
Waos sel 26dal Augustil 1872.
Wao walla majas 17 Septembril 1893.a
Tänasel pääwal olid wao walla
peremehed Tallitaja käsu peale
kokku tulnud ööwahi wälja.
panemise pärast tegid ühel hälel
otsuseks ööwaht palgata ja
25 kop. öö pealt palka maksta,
II pidasid nõu Walla seppale elumaja
ehitada, selle platsi peale kus
praegust Walla seppa pada seisab
ehitus algab kui selle platsi üle
J Mühlberg K Purk J Dengo 46 Adder
J Weisberg J Dener
F. Wademann J. Weisberg.
Andres Weisberg H. Warbaum
J Wahlberg Tallitaja: J Dengo
Wao kogukonna kohtumajas
sell 21. Märtsil 1887
Kontraht
Allnimetud pääwal on Wao mõisa omaniku
P. M. v. Rennenkampffi ja Kristjan Tonto
wahel üks rendi kaup ühe kahepaari kiwi-
tega tuuleweski ülle kellel ka tangu masin
on äratehtud.
Rendi tingimised on:
1. Härra P. M. v. Rennenkampff annab ülewal
nimetud tuuleweski Kristjan Tonto kätte
6 (kuue aasta) peale, see on 23. Aprilli k.p.
1886 aastast niikauakui 23. Aprilli kuu
pääwani 1892 aastani rendi peale.
Weski kõrwa käiwad: 1 elomaja 2 aita
2 lauta, 525 □ sülda õue ja ajamaad
1500 □ sülda põllu maid, heinamaa on
temal mõisa teest, see on Kõnksu laost
saadik jõe ja raudtee wahel niikaua
niikaua kui Kiltsi mõisa raijani.
2. Mõisa poolt on Inventariks Kristjan Tonto kätte
antud: weski raudwarandused: 5 pikka 1 kang
1. kruuwõtti, kaks raud ketti igaüks 6. 7 jalgased
sülda pikkad. Weski wärk kahepaari kiwidega ja
tangumasinaga on heas korras.
3. Weikesed wigad weski kallal parandab Kristjan
Tonto isi ära, suurematele parandustele saab
mõisa poolt material antud ja ka abi:
4. Kõik mõisa ja mþisa sulaste jahwatused, peawad ilma-
maksuta jahwatatud saama, ja peale selle Kristjan
Tonto maksab 75 Rbl. (seitsekümmend wiis) raha
25 Rbl tema maksab 2mal Webruaril ette ja
50 Rbl. 10. Nowembril nõnda et ta ka sell
pääwal iga aasta on rendiga tasa.
Kristjan Tonto saab mõisa poolt iga aasta
4 seitsme jalast sülda puid arschina algusid
ja hagu niipalju kui kulub.
Tänasel pääwal 25 Rbl rentikätte saanud
tunnistab sellega Waos 16. Webruaril 1887.
Kristjan Tonto +++
ristid on Kristjõu Tonto oma käega allakirjutanud
Sell 5mal Märtsil 1887 tuli Kristjan Tonto
Wao mõisa walitsuse juure ja palus üks uus
maakeele ärakiri tema rendi kontrahi üle
sellepärast, et temal oma kontraht juhtunud
ärakaduma.
Kohtowanem. J. Tomberg
Rentnik Jüri Kriki
hoonete ja põldude wastuwõtmine 25. Aprillil 1887.
Hooned on: üks laut üks ladu üks uus ait,
kaks wana aita, üks tall, üks ladu talli kõrwas
3 heina küini metsas.
Põllud on: kaks rukki orakse põldu kaks rukki
kõrrepõldu mõlemad küntud, kaks kesapõlda
üks mulne kartuhwli maa põld.
1/2 põldu on kündmata suiwilja maid, ja
seal külles 1/2 põldu wana härjapea maad.
Hooned ja põllud on kõik heas korras.
Kohtowanem: J. Tamberg
ehk enne aegu tagasi pöörab, kui temal wargate
minekus juba teadust on, saab kui wargate nõu-
line kohtu alla antud.
3. Peab iga peremees hoolega selle üle walwama
et tema teenijad ilma luba küsimatta kuhu-
gi wälja ei lähe, ja öösetel kodu peawad ole-
ma, mitte ümber uitamas.
4. Ei pea keegi peremees lubama, et noored
inimesed oma keskis öösetel üle kell
10. - koos olekuid tema majas peawad.
5. Kui kellegi ühend-use osalisel miski
õnnetus juhtub: olgu kas tulekahju ehk
miski muul wiisil, siis temale ühes koos
wõimalikult abiks olla.
Wao kogukonna kohtumajas 11. Martsil 1889.
Ehitamise kontraht.
Tänasel all nimetatud päewal on seisinane
ehitamise kontraht Wao mõisa herra, walla
peremeeste ja potretsik Ignas Luiki wahel
tehtud:
Ignas Luik wõtab Laane talu maja ehita-
mise oma peale järgmiste tingimistega
I Maja saab ehitatud 12 kuue jalast sülda
pitk 5 1/2 kuue jalast sülda lai ja paneb
toa ja kambrile. sarikad ja laed peale
ilma põranda ja ahjuta.
Majale saab kiwist fundament alla tehtud
nii kõrgele kui maja tarwitab
Maja ehitus peab 1.seks Juuni k. päewaks
olema walmis tehtud.
Et see kontraht saab
Selle ette saab Ignas Luik 130.) üks sada
kolm kümmend rubla.
Et seesinane kontraht õige on tunnistawad
oma allkirjadega.
Potretsik:
Wao walla Tallitaja wõttas ja andis
Wao mõisa härra kässo peale selle kaasiko
tallo kohha Muddis Künnamägi
Kätte sel 23. April. 1875.
Tallitaja leidis sedda kohta nenda
ollema: et ühhes rukki põllus olli
1 tündri ma tühja (pusta) maad
Öuema olli rukkis, ja wasto metsa
põllus olli ühe poole tündri ma sööti,
Wälja aead ollid tükkati wannad
ja selle eest annab mõisa härra
300 sammo alle aeda wälja aedade
parandamiseks. Selle eest peab Madis
Künnamagi kui ärra läheb Keik
wälja ja heinamaa aead korralik-
kult mahha jätma Rukki orraksed
on eest otsast head, ja taggant otsust
Keskmised ja hooned on korralikult
parrandud ja üks uus heina laddo
wanna perremehhe tehtud, ja
teine heina laddo olli üsna wanna
mäddand ja Kolbamatta.
Et mina sedda Kaasiko perre kohta
nenda Wao möisa härra käest ollen
Wasto wõtnud Wao walla Tallitaja ül-
le watamise al, Tunnistan omma
Nimme alla kirjutades perremees.
Maddis Künnamäggi
Mallitaja Jürri Wahlberg
Sel 1. Mai. 1875.
walla majas:
Tänasel ülemal nimetatud päewal.
tallitaja käsu peale
oliwad kokku tutnud Wao walla, Mõisama Wao ja
hed, sellepärast, et kreisi Ülema II jäusk,
noorema abilise käsu järele üks üleül
dine üöwaht saand palgatud.
Abi Tallitaja käsu peale saiwad ülemal
nimetatud peremeestele ettepandud Wao-
walla mees Jakob Jüri p. Baumann
kes seda ammetit oma wastwastutamise
alla wõttis; abi Tallitaja kui ka pere
meeste ettepaneku sai ööwahile kohu
homm. kell 1/2 4ni wahi peal olla, ja Mõisa
maa külast kunni Wao külani edasi tagasi
käima ja wõimalikult heaste oma kohu
abilise I käsu järele 6est 29 August
Selleks tasumiseks lubas peremeeste
kogu ühes abi Tallitajaga ööwahi
Jakob Baumannile iga öö eest kaks küm-
mend viis /25/ kop., millega niihästi üü-
waht Jakob Baumann kui ka ülemalnime
tatud külade peremehed rahul oliwad ja alla-
kirjutasiwad: kõik koos olejad.
Ööwaht: Jakob Baumann,
J Domberg Jaan Wahlberg
J Dengo J. Jürgens
K Purk J Martints
J Weisberg
Juhan Mühlberg
J Laberg
A. Weisberg
H Adder
M Martens
7 Weisberg XXX
M Kanna Mäggi xxx
Tallitajaammeti pidaja: J Wahlberg
kirjutaja: Grünberg
Wao kogukonna kohtumajas 16. Julil 1882.
sel 17. Julil 1883.
Wao mõisa peris herra
von Rennenkampffi käsu järele
saab Moisamaa küla peremees.
tele tänasel pääwal ette luetud
et nad on oma endist rendi kontrahi
aega nimetud mõisa herraga siit saati
lõpetanud ning saawad seeläbi
eestulewal Jüripääwal selle kondrahi
ajaga kohdadest lahti olema.
Sakob Teener
Jaan Rosenfelt
Jaan Martens
Kohtopeawanem:
Jaan Jürgens
Jüri Wahlberg
Juhan Tomberg
Hans Weerbaum
Mihkel Martens.
Protokoll: 25. Juulil 1889.
Wao mõisa walitsuse käsu peale kuulutas
tallitaja alamal nimetatud peremeestele
ette, et nende kohad saawad müüdud. Hinda
ja muud tingimised saawad mõisa walitsuse
käöst teada ja peawad seatud aja jooksul
teada andma, kas nemad ise ostawad wõi
peab mõisa walitsus wõõrastele müüma.
Kuulutatud on saanud:
Tidreki Wahlberg'ile
Salla J. Mühlberg´ile
Pearna M. Meibaum`ile
Wiispere M. Purk'ile
Uustalu J. Dengo'le
Siidori J. Deender'ile
Suo J. Martins`ile
Siimu M. Martins`ile
Tallitaja: J Dengo
Wao walla kohtumajas. 22 Septembril 1889.
Tänasel päewal oliwad Wao walla rent koha
peremehed Tallitaja käsu peale koos Laane maja
ehitose kulusis üles arwamas.
Ehituse juures oli kulunud:
rbl. kop.
Palgi wedu 335 p. á 25 kop. 84. 50.
Lati raiumine wedu ja roowimine 18 jala p. á 50 k. 18 hobuse a 75 k. 22. 50
Katukse õled 1500 kubu a. 6 kop. 90 "
Liiwa ja sawi wedu 18 päewa á 1 rbl. päev. 18. "
Meistrile ehituse ette 130 "
Potsepale ahju ette 10 "
Katukse tegemine 54 päewa á 50 kop. 27
Summa: 382 00
Seesinane raha summa 382 rubla, mis Laane
maja ehituse ette kulunud, on 140 1/4 päewa peale
ära jäutatud ja tuleb iga päewa peale 2 rbl. 72 208/561 kop.
maksta. Nõnda on makstu.
sel 3. Nowembril 1883.
Wao mõisa päris härra
laskis oma walla permeestele
kohtulaua ees ettekuulu-
tada, etta kohtasid tahab
müima hakata seda surust
mööda ja selle hinnaga mis
praegust kohtu laua pealt
wäljajägatud sedel keda
härra isi on walmistanud
iga peremehele ettenäitab
Mõtlemise aega on tänasest
pääwast 7 nädalat.
Kohtupeawanem
23. Aprillil 1884
Raja koha wastuwõtmine
peremees Kustas Trei käest: Hooned
olid oma wiisi korras rukkid olid
täieste mahakülwatud üks tündri
maa jägu oli rukkikört künd-
mata ja 100 (sada) sammu
heinamaa aeda oli ära.
põletatud.
Kohtupeawanem J. Domberg
Protokoll. 4. Sept. 1890 a.
Wao walla rent pere mehed olid Tallitaja
toa katukse õlgede üle nõu pidamas.
Tallitaja pani peremeestele ette kuida
nad tahawad, kas igaüks oma koha ette
üksi wõi mõisa ette ka olid müa, et siis
mõis õlgede ette raha maksab?
Peremehed tegiwad otsuseks, et nemad siis
selle maja tarwis kõik õled wiiwad, kui
mõis oma ette iga leisika ette 6 kop mak-
sab. Õlga kulub katukseile ära 2100 leisikat.
Et maja peremehe tahtmile järele pitkem on
ehitud, siis lubas ta oma poolt 200 lükki
nona et jagataw summa 1900 kubu on.
Nimetud summa 1900 leisikat on 61 päewa
peale jagada tuleb iga päewa peale 31 kubu
Et mehe olese palka meel ära
puudub, selle üle tingiwad peremehed
otsuse: et wana toa palkidest saab
puuduw sein üles tehtud ja nii uusi
juure tuleb, seda peab peremees ise wedama.
et mõisa poolt 50 palki lubatud on siis
lubasid peremehed need palgid wälja wedada.
Seda otsust tunnistawad oma allkirjadega.
J - Mathisen
Andres Lutwei xxx
Johan Mühlberg.
Johan Weisberg XXX
Andres Weisberg
Jaan Dengo XXX
Wao kohtu majas 21.sel Junil 1882
Wao mõisa herra wjon Rennenkampffi
käsu peale sai Was ja Risu küla peremeestele
teada antud, et on oma mõisa herraga
endise renti kontrahti aja lõpetanud, seda
saab peremeestele tänasel pääwal teada antud.
Ning saab Jakob pääwa ajal uueste kaubeldud.
Peawanem: J. Tomberg
Kõrwamees: Jaan Martens
Jaan Jürgens.
Wao Walla Kohdomaias sel 30 Mais
Tallitajast sai ette pantud möisa mona
mestela pearaha pärrast et kas wötawad nem
mad ühhes koos selle eest wastata kui
härra nente eest pea rahha ärra maksab
et kui ehk juhtub mõnni mona mes
tennistuset lahti löma ja ärra minnema
et siis teised Monamehhed temma est
pea rahha walla omma käest peawad
ärra maksma Sedda lubbawad mona meh-
hed keik et igga kord kui pearahha
pärritakse et siis igga Kord herra nente
eest maksab sedda lubbawad mona mehhed
keik ühhes nöus wastama sedda kinnitawad
omma nimme ristiteka
Jaan Klik
Mattis Tokolm