Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Taali suguselts on kõige vaesem kiht
küla sees, et lööklane seda näpuga naita-
da ei tohi, et varantuse ühiskontlusta-
mise eest kõrvale toimetasid ning köstri
pojad on. Taalidel ainuld oli 6-10 tesja-
tinini õstu maad, kolhoosi mines veiroad
naad kõik vara kolhosi.
3. Uudishimuliste lehekülg
Kas naabrid on vaesed või rikkad,
Kas akna all vastne masin,
Või roovikus roostetand vikat,
See juba on nende asi.
Kuid kui uskuda juttude rodu,
Võime märkida värsiriimiks:
Ühel pisuhänd oli kodus,
Teisel ahju all välgukivi.
Seintel prussakad, teised loomad,
Toas talled ja viinasegu.
Kõik see igal ju oli oma
Teistel sellega polnud tegu.
Oli rotte ja oli hiiri
Viljaaidas ja elutarus.
Need, kui käisidki üle piiri,
Käigu päälegi, seda parem!
Protokol N8
Kolhoosi "Edu" üldkoosolekust mis ära peetud 22 aprillil
1934 aastal koos oli 18 inimest.
1. Ajakirjanduse tähtsusest räägib sm. Tulp
2. Adm toolistele tasu määramine
3. Kolhoosi jooksikutest.
4. Mitmesugust.
Kuulati: Oblastiesitaja sm Tulpa kõne ajakirjanduse täht
ja küsimustest mis ta ees seisavad.
Väljaastumised.
Remmelgus J "Edasi" kättemuretsemine lugejatele lehe-
toimetuse poolt ei ole mitte hea. Lehe sisu kohta ütleb et lehes
väga kirjutab kahjulikkusi sündmusi.
Prmt. Karl. räägab, et "Kolhoosnik" u sisu on
rahuloldav kuna on soovitav, et leht tihemini ilmuks.
Keltser J. räägib et tuleks rohkem aidata "Edasile"
aga "Kolhoosnik" ut vähem tellida
Joller Mart. Võtta ka "Kolhoosniku" vene keele leheküljest
tähtsamaid tükkisi ning trükkida neid ka eestikeeles ja lasta
teiste tihemini välja Tükkisi kirjutata lühidamalt ja igale ühele
rohkem arusaadavalt. Kirjutata eestikeeles rajooni otsuseid.
Liverpool. "Edasi" kirjutab väljamaa sündmusi väga väha
Renser Y. "Edasi" oleks hea olema kui käiks iga päev ja
valgustaks rohkem välismaa sündmusi.
Reinman arm. Vaja organiseerida lehe juures kirjasaatja
kursuseid.
Erikson A "Kolhoosniku" eestikeelne lehekülg on
rahuloldavalt oma ülesanded täitnud niisama ka hoojalisi
küsimusi valgustates.
Joller M. "Kolhoosnikus" käsitata rahwasvähemus küsimus
on hoidnud, et teda keegi pole näinud weel,
ammu oleks ta pidand juba kulakaks tehtud
"Küllap ta oleks ka sinna nimekirja lange-
nud, kui ta ei oleks külanõukogusse pugenud
ta on ju küla nõukogu liige ja pealegi aktiwist.
Ta kaebab igasuguseid tühje kaebtusi teiste
inimeste pääle ja püüab sellega ennast
õigeks pidada. Mis teeb aga ta poeg, siis
peab ütlema, et ta on esimene huligaan
külas, räägib mees.
"Õigus küll, kuid midagi pole teha".
„Miks teha poleks, kuid ei taha ta peale
kaewata, parem heaga läbi katsuda ajada".
"Nüüd aga walmista sa toitu ja tarwis midagi
tegema hakata", sõnas mees ja astus tuppa
naine aga läks kaewult wett tooma.
Tuppa astudes heidab ta silma pilgu maga-
wate laste pääle ning istub laua ääres
olewa pingile.
"Jah, millagi olin ka mina niisugune
põlwe pikune, kuid minu lapsepõli möödus
ruttu ja oli liiga waewane. Ja nüüd
rääkis, et miks tema kätte ei
voi seinalehe materjaal läbi vaa-
tamiseks tema siis ütleb mis la
heb ja mis mitte.
Partorgil Ma Männikel läks
see ühest korvast sisse ja teisest väl-
ja ja kaugemale see kuhugile ei.
läinud
26/6 - 35.
Sääl teistel - igawiku horisondil silmad.
Jõel lootsikuga sõidul noored.
Neist kaldal jäänud seemnekoored.
Aeg ajalt madalamal libisemas päike.
Ka kadund peagi hõbekaljul kiirgaw läige.
Ju Annil punetawad käed ja rind.
Weel jalgu soendab liiwa pind.
Ja kojuteel tal tundesügawused.
Säält seinalt muigawad tal teatri kuulutused.
Miks ootan teda? Elu hüüab.
Ma usun temagi sääl kaugel sama püüab!
Nah, Annike sul süda Prantsusmaal.
Wõi eksin ma, kui näen sind meie raal?!
Ja suviõhtud lõbus nii
Wiis Anni teatris lõpuni.
Küll Tanjal järsku tõuswad tujud.
Ent kiirelt wahetawad kõrges pilwekujud.
Wihm jänust maad pea joodab, jahutab.
Ka Tanja meele wähe rahustab.
Tuul aias lehtilt rapputamas pisaraid.
Ja kidur puu teeb liigutusi ägedaid.
Päew õnneks tuli Tanjal puhata.
Miks oled ema nõnda rahuta?
Kas sellest, et ma wäljaarwusin siin omal kuulsat
isa, õde?!
Oh, tühi kõik, las teaduvat minust sarnast tõde
Mul soontes weri pole punane,
Kuid palju õrnem, hele sinine.
mul kuulus nimi olen krahvi soost!
Sa oled hull, kui räägid sarnast loost...
on ära jäänud. Tähendab, ma polegi
haige. Tööle minna?
Jälle hakkab kloppima. Ainult mõte
tööst ajab südame kloppima. Ei haige
ei lähe tööle. Tehtagu mis tahes. Mulle
on see
ükskõik.
Tahan magama jääda, kui tunnen,
et jälle kärbes mu ninal istub. Sügab
tagumisi jalgu, kõdistab. Noh, see on
sigadus ühe putuka poolt.
Vaatan salaja tekipiilu vahelt. To-
hoh, pärgel, seesamane sinine kärbes,
kelle ennist puruks lömastasin. Tähen-
dab, jäi ellu. Teisi sarnaseid siniseid
toas ei ole. Teised on head kärpsed, nad
veel magavad.
Haaran uuesti tekiga. Kuid kärbes
pääses lendu ja istus uuesti tööraa-
matu sinisele servale. Seesamane kärbes,
teadnud
tööraamatu servale istunud istuda.
Nüüd kargas mu hing kangesti täis-
ääreni
Parema käe närv läks hoopis rikki,
õde minu juures ei ole.
Tead tema elukohta
Mina aga tean! käratas portfelliga prisge noormees
-Meil on vaja teie korter läbi otsida, et kindlaks
teha, teie kuulumist põranda alusse organisatsiooni
mille eesmärgeks vaba riigi kukutamine. ja kus ka
teie õde töötas kes on juba tabatud, mehed algage!
Müdinast kolinast ja jämedatest häältest, üleserutatud
vaatasivad haige vanainimese silmad ääretu hirmuga
võõraste sõja riistus meeste tegevust kes kõik kapikesed
ja kastikesed lahtimurdsid ja läbi sorisid. Väike Eedu
nuttis ja tahtis ema sülle kuid ema juures seisis mees
püssiga ega lasknud ühtegi liigutust teha.
Mustas vihmamantlis porfelliga mees istus rahulikult
näo ja rahulikude siniste silmega. milledest ei paistnud
mingit viha ega vaenu ainult klaasina läikiv külmus
toimetas oli kärsitu kollase nahaga inimene, kes suure
vihaga kõik segi tuuseldas ja seda hägedamaks läks mida
ja sõjasaagina Paberid laual. kaks venemaalt saadud kirja
ümbrikud ja väekene raamat V. Kingisepa kirjutatud
"Kellel iseseisvus kellel ikke". Väikesed toakesed nägivad
valja nagu pääle maavärisemist. Haige vanainimene
tõsteti voodist põrandale ja voodi otsiti läbi niisama nagu
Liisi ja lapsegi voodid. Püssimees lubas Liisil vanaemat
alus koti pääle tõsta ja teki(mis enne hoolega läbi katsuti) pääle
panna. Nüüd võis ta nutvat last vaigistade. Võsu kästi
püsti tõusta ja otsiti läbi: temalt leiti väike liigetega tasku
nuga, jupike nööri ja tikutoos ka need asjad (mis vistist
Ainult kollektiiv.
Ei kodu kallimat meil ole olnud
kui uue elu sepikoda - kollektiiv.
Nüüd minevikku üksikelu vajub
ja kadumas on virelused, näljapiin.
Me minevik, see niiske pisaratest,
nagu uttu maetud sügisene loodus.
On raske kõneleda vaestest lastest
ja ka sellest, kuidas möödus meie noorus.
Nagu mutid koopas, väikse onni sees
viletsuses elas kehvikute pere.
Mees seal joobunud, aga naisel silmad vees,
raha otsas... leiba, riiet neil ei ole.
Nüüd meie elu läinud hoopis teiseks
Nüüd vastu naerab kaunis, walge tulevik,-
kehvikud ja vaesed saavad rikasteks.
Neid võitlusele kutsub lööktöö enamlik.
Ei hommikuse hämaruse süles.
saa peremehed sulast enam kiruda.
Nüüd päike sirendavas õhumeres
meie ühispõllu kangelasi tervitab.
Nüüd lööktöö vahvas, luulelises kajas
meie ühiselu kindlused on valmimas.
Nüüd julgelt kollektiivi sepikojas
traktorisi karastame ääsi tules.
Mine tea vast ka lehma südameke
Tuska tunneb, nagu kõigil meil.
Ainult laulud pole lehma südametest
Inimelu pole lehma lein.
Filip (weel kord uksepealt): Siis nägemi-
seni seekord sm. Toots!
Toots: Nägemiseni! Nägemiseni!
Toots (üksi): Ja-a! Näha, et see Tomson
polegi nii nanni-punni poiss, kui
ma arwasin!..
Päälegi on näha, et on teine läbi
ja läbi oma poiss. (Wäike paus)/
mõttes
Ei kurask, siin ei tule minu winger-
pussist peaaegu midagi wälja!..
peaaegu mulle küll wist üle jõu
Igal asjal on ju omad piirid...
Aga muuseas, kurask selle Klaara-
ga,-on teda mulle siis nii wäga
tarwiski! Motja jääb ju sellegi
pärast minu päralt!..
Ja, õigust ütelda, ei meeldigi
ja paneb kooperatiivi töö jalule. Aga tema luba-
dus on hoopis vastupidine. juba esimesel poole aas-
tal, näeme et Nimps veab külakooperatiivi töö
taha plaanile, ta püüab igat moodi meie sotsia-
listlikku majaduse tööd takistada.
I Kevad külviks ei kõrvagi liigutanud, jätis kol-
hoosid ilma soolata, ning muude tarvisminevate
protuktiteta, see kõik oli sihitud kevad külvihoogtöö
lõhkumisele kaasa.
II Nimps K. ja kolhoosi veski mölder sm. Linnas P.
mängisid kaks aastat kroonu leivaga peremeest.
müüsid karnsavaspoori ning häid joominguid.
korraldasid. Kord kolhoosnik Alsman P. pani neid
ajalehte, et Nimpsi ja Linnase kuriteguse valge-
ette toodi, sm. Alsman peaaegu oleks kaotanud
oma elu.
1 XII 36a. postiosakondas Nimps K. Tormas noaga
Alsmani kallale, ning küsides: „kaua sa mind.
ja Linnast lehte paned?
punaväe osasi abiks toonud ja need
piiri läbi murdnud oleks Narva
tunginud ainult siis oleks ülestõus
võimalik läbi minna võidukas
Rahvusdemokraatide moonutuste pal-
jastamiseks ega nende teooriast ei ole
ta ainustki sõna rääkinud. Hoides
sellest meelega kõrvale kus see üles-anne-
tes ette tuleb ja salajaselt varjatult
rahvusdemokratismi ideid sisse poetada.
püüdes.
Partei kooli eesti sektori õppurid.
Maksku mis maksab, et mind
lahti saada, muidugi nad tevad
et ma sedasi asja ei jätta. Tevad
kõik veel. Meil õpetajad on
suures sidemes Linnamäega
Kes see vanamees on mis töötas
Palun tudustage kohe mis
teie arvate meile kaasa aidata,
ereldi mulle. ja kogu koolile.
Toropets
Tervitusega Tamm
3/XII 37a.
Aga minu kirjatasku rahaga?..
Küll Liisi pani sellega minema või... Kohe kuidagi
siia röövlid,.. aga näe, riided ja asjad kõik alles
vaatas ta kastide ja korvide pääle mis lahtiselt
põrandal.
Ainult raiooniülem tundis asja õige seisukorra
ära, kuid vaikis. Istus laua taha protokolli
kirjutama.
- Meie oleme küll siin ilma süüta,... nuttis perenaine, näe
kas kurat viis ta õige ära voi.. Selle Liisi ikka..
Küll see selgub, küll see selgub sõnas Meltser ja liigutas
kiiresti sulge paberil.
Johanson ootab jaamas rongi tulekut, kui raiooni
ülem ta juurde astub. Muu seas teatab ta Liisi Palluk'i
arresteerimisest kui kui sala põrandaaluse organisatsiooni
liikmel kes sõjariistus jõul tahtnud vabriigi kukutada
kuid kinniwõtmised kesta edasi
Rong tormab jaama ette. Johanson jätab jumalaga ja hüppab
vaguni. Ta ei ütle raiooniülemale, et leidis üles oma raha
tasku mis oma külla tulekul õe juures pannud reisu
dshumadani ja - unustanud.
Lopp
Lenigradis 25 III 34 aastal
lapsi waksali wiima, et sara
kus õled asusid oli lukus. Kuid
kõrwalt oli laud lahti. Ta
wõttis natuke õlgi ja pani ree
peale. Kuid seda nägi kulak
Klehfelti naine ja andis teada
õlgi - siis anti Sarnik kohtu
kus terwe prawlenie ühel nõul
kulak Klehfteltiga Volosoei rai
kohtus peale raiusid ja Sarnik
10. aastaks sunnitööle mõistetud
s. tahendab et kehwik langes nüüd
Kulaku asemele?
Siin peab weel seda arwesse
wõtma, et kui Sarnik oleks
Kulak olnud siis tema 2 tütart
ei oleks pidand mitte Eesti P.
Sellepärast annab siin
järeldada et siin ikka asi
ei ole klaar. waid siin tuleb
Kohtu wõimudel seda asja uuesti
järel uurida. Ja õiged süüdla-
sed kohtulikule wastutusele.
wõtta
Lahkumiseks
Sa sõstra silmne kena tütar
su huuldelt aimu karastusi jõin
Palel roosa helk ja silm sul sõstar,
su rinnalt palju mälestusi tõin
Ja siis kui hommik kaste ernes tilke
päike tutwus leekitsewalt kuiwatas
Heitsin sul kui nukrus silmist pilke,
mis su pale pleekitsewalt kahwatas.
Ei sõnu sooje, armu awalduse tuld,
ei kallistusi kättewastese me peit
waid lihtsalt käe ma ulatasin sult,
mis oli meie lahkumise ämarane koit.
Pea kirjutan sul esimise kirja
kui wedur jaamas, elu sõlmes kodumaas
Rong wiib kui sügis luige karja.
neid kel tasu teaduses on waldamas
Ja selleks sul ei walgu pisar palgel
ei kurwastusi rinnas pesitse.
sest tead neil ülesanne seisab kõrgel
keda uue ehituse kaadriks ristime
A. Meiner
V. A. Slm. Juristile!
Mina olen kaua aegne Edasi lugeja
Harkman August ja palun teid et teie
mulle wastaks ühe küsimise peale
Mina olen weel üksik maja pidaja ja
minu peres on 3 inimest aga ühtegi
ei ole tööjõulist ise naesega oleme wigased
ja on tunnistused III krupi invaliidit
aga wana eit on üle 70 aasta wana ja
elan saunas on 1 lehm ja 2 lammast
hobust ei ole kõrval tööga teenisin
hobust kellega riigi ees kõik kohustused
täitsin Maad oli mull 1934 a kasutata
075 ha. heina maad ei ole ja selle
eest maksin põllu majanduse maksu
34 a 28 rubla.
Ja nüüd sain maksu lehe kus nõutakse
minult kultuuri maksu 125 rubla
Kas on see Seaduses õige. Kui ei
ole kuhu abisaamiseks pöörata
5/II 35 A. H.
Palun wastake järmise adresi all
Meil hommik
Päikseline hommik,
hommikune maa,
hommikused laulud
minu kodumaal.
Hommikused tuled
Neeva väravast
tervitavad lapsi
silmil säravail.
Hommikune tänav
hommikune tramm.
Hommikuselt kerge
töölislaste samm.
Hommikune päike
lahutanud öö,
tehases ja koolis
algab rõõmus töö
K. Valge
Esti juristile "Edasi" Toimetuse jures
Küsimus: Näituseks isa tehti
33 astal kulakus ja poik oll sis
15 astane a nüid kaswas poik wel asta
wanemaks ja anti pass ehk pasport
kolme asta peale ja nuid enam poik
ei taha enam isaga ühen elada_
ja tahap ära kronu tõde päle minno
aga küla nõugogu esimes annab
sprawka et kulak ja wõtap spr
spawka eest 10 rubla. Kas poik 15 astane
rehkendadakse kulakus kuid nälja perast
tenis wõrast et süjä saks ja isal isal
häleõikust ei ole ärä wõetu a poik
oli juba 29 astast pioneri rinas
Ja kas isa perast poig peap uka sama.
Palun selle küsimuse wastu wastust
wenegelese ja kirjalikult koduse järgmise
adresi järele:
Br-r-r!.. Koledad loomad!.. Ja siis on
ainuke pääsetee - kohe tulisesse leiwaahju
Wolli (imestunult): Kas tõesti kohe tulisesse?
Toots: Jah, tulisesse, nii et karwad ihu peal
särisevad!
Wolli: Oo! See küll ei ole hea!..Ka mina
puistan tänasest päewast oma alus-
kotist põhu wälja... Aga niisugust
piina ma juba kannatada ei soowi.
Toots: Kõige õigem, kõige õigem! Siis pane,
tühi kott külje alla ja oled mureta
(Tasemini). Aga peaasi-, siis ei lähe
ihu hukka - ei lähe laisaks. Kas wõi
kesköö aeg tõusid üles,- kõik liik-
med on wärsked.
Wolli: Oi, see on hea! Mul on abati
kole uni kui Klaara warahommikuti
lehmi karjatama äratab; kogu tee
tukun. Ise lähen, aga tukun.
Tint: (tuleb meestega) Poisit tasa,
meid kuulatakse. Aga kus on Lee-
ni ja Kikas (vaatab ringi) kas
on magama ära läind, või mis?
Noh tühja kah, joome viina nahka
ära nii ära, joome viina nahka ja
kõik. Raha on juba ära makstud,
see on vist üks kõik kes teda joob,
kas mina? Või sina? Wõi koguni
mõni teine, kas õigus?
Meeste seast: Päris tõsi sm. Tint.
Kikkas: (tuleb välja kõik ehmatuvad ära)
Noh olete ka arg püksid, tühja asja
ka kardavad. Teie arvasite, et mina
ära läksin ja teile viina jätsin
juua, seda juba ei saa olema.
Tint: Mina arvasin, et mõni kom-
munistitest kuulab, sellepärast ma
ehmusinki, ja mina juba tean
mis kool see on olin juba
Tawariš Peagowale see ütlep Küsi siiwast militsast seal
Sealt ei wastatud mitaki. Küsisin oblasti prokurorilt
se ütlep kaepa kohtu et ma küsisin siiwa prokurorilt asja
järele see wastas sin ei ole nisugust asja arutusel olt,
Oigus on kül oplasti prokuraril et ni sugust asja ei ole arutusel
olt aga siiwa prokuror ta käskis mind kohtu antu ja lupas
korra aitata, ja nüit wastap ma ei ole nisugust asja kulnud ma-
Sele pärast palun sels teilt abi et ma oma raha kui oma
tö waewa käte saan peale sele ei ole ma mitte mõni kulak wait
1905 astal kulakute poolt eestimaalt siia saatetu aja
mind teawat, 15 astal tulin ma sia Wapriku kus ma
jupa liki 20 aasta elan nüit olen ma jupa pensya peal
mo pensiad on wäga wähe 25 rupla 39 koopik. Kus 3 inimest
toita sele kärast palun minu asja rutemalt õentata
9/VI 1935 Kruup
radid nõukogude ja üldse proletariaa
di diktatuuri kohta seletavad. Mitte
paljastades seda üles annetes ühtlasi on
Külaots ka üks rahvus demokraatide
kaasajooksik.
Mihelson /Palvadre ideooloog, kamba mees/
klassivõitluse, partei ja kominterni ajaloo-
1931, 1932 aastal. Õpetades klassi võitluse
ajalugu / lääne - euroopa ja S.N.V.L. rah-
vaste ajalugu / soovitas ja tarvitas õpemater-
jaaliks "Palvadre uuemat ajalugu" Ainu-
kestki sõna ei rääkinud nende moonu-
tuste kohta, mis seal on, rahvusdemokraa-
tismi teooria paljastamiseks ja moonutamiste
kohta lääne-europa S.N.V.L rahvaste ajaloo kui
ka eesti ajaloosse puutuvais küsimustes
Partei ajaloosse, puutuvaisse küsimustesse rah-
vusdemokratismi moonutuste kohta, ei nime-
tanud ühtki paljastavad sõna
Hoides kõrvale rahvusdemokratismi paljasta-
vast võitlusest, ei viinud rahvusdemokratis-
mi vastast võitlust ega selgitus tööd sel
alal.
Leningradi linna Ü.K.(e)P. kontroll komis
joni otsuse ja Komm. Ülikooli eesti sektori
juba kibe külvile ettevalmistus
käimas soovitakse alles metsa-
valmistuse alal mõtlema hakkata.
Praegult oleks just hädasti tarwis
materdada k /nõuk. isevoolu külla
see ujub k/nõuk esimees ja
töölised ei käi ise kuskil kolhoosi
koosolekul ei juhi ega teagi
mis kolhoosis tehakse. Kõige kergem
on ju pleenumil rusikast kõigutada
Praegune aeg on teistsugusem see
metood ei kõlba ja seda ei
maksa õigustada.
Kas selles sõnumiks ei ole küllalt
selget tõendust isiklisest
kaapimisest?
Mina olen juba partei tööl
üle kümne aasta teinud kus
igasuguste raskustega on tulnud
kokku puutada. Nüüd olin
20k. eest marke
Wastus
10/ I 36
N20-p
29/I
Leningrad juritiline osakond!
Käesolewaga palun anda mulle nõu-
annet järgmise seisukorra üle, mis
suhtub minu elusaatuse kohta, nimelt
minu terwisline seisukord wõtis
minult eluwõimaluse siin külmas
ja lumerohkes Siberi taigas. Mina
elan siin Siberis 1929 aastast saadik.
1932 aastast saadik töötasin weikses
kolhoosis arwepidajana kus ma selle
töö eest 8-10 tööpäewa kuus sain,
kuna terwis iga päewaga wiletsamaks
muutub nii et need tööpäewad ei
suutnud mind ära elatada ja kehaliku
tööd ma teha ei wõi sest käid ja jalad
on mull adrofeeritud ja ei tegutse,
1935 aastal II-IV olin Tomski närwi
kliinikus arstimisel kus anti järgmine
waatake teine pool.
Nowosibrsk 29/I.36 "
Mis vaja teha
ja kuidas teha
Sm Rästas! Raadek luges ja
lubas täita.
Kuulsin et oled "Edasi" toimetajaks. Mul
on sulle wäike palwe, ehk õigem üks asi kahes osas.
Mul oli senini wõimata Siberi eestlastele
läbi raadio edasi anda kunsti teoseid
eesti keeles. Lähemal ajal saan Schorino-
fooni ja sellega saab asi lahendatud. Waja
oleks Leningradis raadiokomitees Kino-
filmile kirjutada mõned eestikeelsed
programmid Haridusmaja kunstiringide
jõududega. Mida mulle waja! - Esiteks
Koorilaulud sega ja meeskoori ettekan-
del, teiseks sm Sõrmuse viiulikont-
serdid - 45 kontserti, kõik programnid
25-30 minutit. Kolmandaks üksikud
ilulugemised 10-15 minulit. Ühe sõ-
naga kõik mis on Haridusmajal paremad
kunsti alal. Kõik kulud, mis seotud selle
tööga, kannan mina.
Teine osa - Kommunaari" mehed rääki-
sid, et Harmaja kawatseb suwel ringsõi-
du teha Siberisse. Ma wõin osa kulusid
Oma kanda wõtta tingimusel kui nad
Mikrofooni jaoks midagi annawad. Arwes-
tades seda, et Nowosibirskis kaua elami-
ne kulukas on ja seda tuleb läbisõidul
mingisuguseid karistuse abinõusid
valitsuse poolt. võetud
Kaua mõtlevad küla kooperatiivi paisikud
esimehe Nimpsi kuritegusid korda
lasta panna
Kooperatavi töö nõuab kõgu ülem Bulanku
aktiivilt. sm Nimpsi überkorraldamist.
Ning ühes sellega kooperatiivi tööle
rohkem tahelepanu juhtida, et siin
enam niisuguseid väärnahtuseid ei
saaks korduma.
Palun väljaandja valismaatöölist
Kirjastusuhisust. NSL. et laseks
selle väärmähtuse "Edasisse".
Kirjutaja. Noorte sekretas. H. Tall.
Varjunimi Komonoorlane
Sergei - Millest teie rääkisite
temaga?
Bolotov - Teist.
Sergei - (Võttes tema käest kinni): Teie
julgesite temale ütelda?
Bolotov - Ma pole veel midagi temale
ütelnud ... Mina usun teie au-
sust ... Teie peate temast ära
ütlema
Sergei - Mitte Ei iialgi!
Bolotov - See pole võimalik
Bolotov - Teie peate pulmad pooleks
teiseks aastaks edasi lükkama
Sergei - See pole võimalik... Saage
aru... Kuidas mina pean
seda põhjust temale seletama?
Mina ei või teda jätta siia, meie
rääkisime kokku ja sõidame
õppima... Üht mina võin Teile
ainult lubada, et Ta ei saa mitte
Wolli: praegu lähen toon lauad ka - ei
jõudnud teisi korraga tuua.
Toots: Pea, pea natuke!.. Nii siis, sina
oled kooliõpetaja wennas?
Wolli: Jah olen... Klaara ja mina oleme
ühe ema pojad. Isa oli mul küll
teine. Teda kutsuti Toru Jüriks, kes
Peipsis kalapüüdmise ajal ära uppus,
aga tema tädi on weel praegu elus.
Toots (wahelesegades): Pea n'd, pea natuke,
poju! Ma ei tunne hästi seda Toru
Jürid ja tema tädiga olen ka pahasti
tuttaw. (Tasemini.) Sa ütle parem,
kes see plika oli, kes siit praegu wäl-
-ja läks.
Wolli: See, kes praegu?
Toots: Ja-jah, see samane.
Wolli: Teadagi kes - Motja!
Ühiseluruumidest võrreldes möödunud
aastaga, võeti osa ära õhu Trustile, sest ad-
ministratsioon arvas heaks,et ruumisi vaja ei
ole ja andis ära. Selle tagajärjel on ühiselu-
ruumid inimesi täis kiilutud valitseb antisani-
taarlikkus ruumi puuduse tagajärjel, sest õppu-
reid on üle 550, kuna ruumi vaevalt 400
jätkub. Osa õppureid on hoopis ilma ühiselu-
ruumideta, nii et paljud kaks tükki koos ühes
voodis magavad, mis täiesti lubamata nähtus.
Osa õppureid on ilma magamise riieteta ja selle
tagajärjel on sunnitud teistega ühes voodis ehk
koguni laudade peal magama. Pesu vahetus toi-
mub kord kuus, kuna ette on nähtud iga küm-
ne päeva jooksul vahetada.
Isegi puuduvad vastavad eriainete kabinetid
(laboratooriumid), mis õppetöö peale halvavalt
mõjub.
Ühissöögimaja mis Narpiti käes, töötab täiesti
halvasti, köögis valitseb antisanitaarikkus,
- õigus!
kaks keegi midagi sellega aega wiitma, kui poleks
selleks muud tarbet. Kordamisi meie teada pole
olnud ja kui mälestused Teid pahandawad, siis
selle juures ei saa midagi parata - meil puu-
dub ajalooline wõi muu ajakirjandus, kus seda
awaldada saaks. Palk pole "Edasi" meestel
suur, meil on rida kolhoose, kus kolhoosnikud
rohkem saawad, kui "Edasi" toimetuse töölised
praegu läheb toimetuse töös, siis saaksid nad
kaks korda rohkem sissetulekut kui Nõuk. Liidu
kõige paremad kolhoosi lööklased.
"Suu sulumise" süüdistus on teie oma muinasjutt.
Teie kui kolhoosi brigadiir teate, et Teie "Uus elus"
sigadusi palju on. Kes on Teil keelanud tänini
- Näed? Jälle lubavad!..
Ehk näiteks eila. Kellele see lõbu teeb kui tema
töökapi uksele suurte tähtiga kriidiga kirjutud:
Krauberg, loe elutõde!
ja selle all tolgendub nööpnõelaga kinnitatud
kommunistlise partei värske lendleht.
Aga mina vastuta! Aga ei, aitab, selle üle vaja
mõtelda...
Krauberg hääletusel oma kätt ei tõstnud. Hääletadi
selle poolt, et T.Ü.V. rongikäigust osa võtta. Kuid Krauberg
nägi teiste hulgas seltsimehi Hanseni, Võõsi, Vesilindu ja
Rulli, kes käsa üleval hoidsid. Aga paar nädalat tagasi
olid nad ometi sama partei liikmed kus Krauberg on.
Ent Sotsiaal-demokraatline partei T.Ü.V. rongikäigust
osa ei võta. Sünnivad imelikke asju...
Krauberg käib tavaliselt iga õhtul jalutamas, see oli
sissekasvanud. Enne kuulis ta ainult ühte: kõik sotsial-
demokaatide rongikäigule! Ta kuulas ja hinge täitis
rõõm. Aga tänavu? Igal pool, tehases, tänavil, trammi
vagunis, kino ooteruumis, igal pool kus aga vähegi inimesi
kogus võis kuulda ainult T.Ü.V. rongikäigust. Inime-
sed vaidlesivad selle üle kas valitsus laseb meeleavaldust
korraldada, või ei? Neist vaielustest võtsid osa kõik:
17 mai kohta täiendus.
Esimesel mail oli ka ette-
nähtud, et töökoja töölised
ja kodused pidid puid
istutama küla ümber, ku-
na põllubrigaad pidi jät-
kama oma tööd. Veisma-
ni süü tõttu, et võtnud
töökoja töölised seda otsust
vastu. Seega muutus
see revolutsiooniline
tähtpäev täitsa jooma
päevaks. Ka põllugi
brigaad ei jäänud teistest
maha joomisest. Partei
algrakukese otsused jäid
paberile.
anda seltsimehelik märkus kuid Nikiferova ja teiste
kollektiiwiliikmete oportunistlise kaitsemise peale waatamata
anti noorteühinglaste nõudel Repsonil wali noomitus.
noorte kollektiiv protokolli võltsis.
Kuid, et juba üks kord Repsoni suhtes, siis on kindel, et
nüüd ka raikommi edasi - antawat protokolli wõltsitakse
Repsonile kergem karistus wälja mõeltakse, wähem süüsid
ette tuakse j.n.e. kui see pleenumi protokollis olemas.
noorte raikommi kiires korras teatakse.
"Edasi" valwepost. Aljas.
25/V 33a.
Teine vaatus.
Sisse seade.
Akna all kasvavad mõned puut ja puh-
mad, kus salaja kuulab Tint.
Tint: Waat, vaat mis nemad veel ära
ei räägi, ja veel pealegi minust, see
asi puudub minule rohkemb mis Kikka
asi, noh nüid aga on klimp, hakka
teise eest sõdima kukkud veel ise lõksu.
Noh tühja ka, küll mina lahti reben.
Mina, mina olen selle sama au sees
kohe kes sina oled ja mis töö peal,
aga mina vastan kolhoosi "Edasi" revis-
jooni kommisjooni esimees ja veel va-
nemb hobuse poiss, ja asi sellega, küll
mina oskad kuidagi teha nii, et mina
olen õige aga nemad valelikud.
(tuast tuleb võru välja suitsetama).
Rahwas läheb ärritult laiali. Jääwad
ainult kolm karauuli õue.
Järgmisel päewal kogus jälle hulk
inimesi seda kuritegu waatama, nende
hulgas ka Poll Oswald ja Lell August
(Polle Oswaldi kõige parem sõber).
Inimestele paistis see sündmus liiga
hirmus olema, kuid Poll O. ja Lell A.
waatasid selle peale ükskõikselt.
Aeg weeres tund, tunni järele.
Walmistati surnutele puusärkisi ja
tehti muid töösi mida waja läks.
Peale lõunat ilmusid ka juba koha-
le kaks miilitsat, kuid arsti weel ei
jõudnud.
Miilitsad tegid weikese üle waatamise
ilma puutumiseta, selle pärast, et nad
sarnast kuritegu ei wõinud ilma arsti-
ta järelwaadata, siin tuli arstil suuri
uurimisi toimetada.
Mina väike poisikene
sinust hullust lahti saan.
Sõbrat väikest piinab laiskus
hullem veel kui hobust saan.
Laiskus vaatab kurjalt ütleb
poiss sa mind ära häbista.
Vaatab naerab, viimaks sülgab
Üle lageda jookeb ta.
Nüüd on sõbral hea meel koolis
et läks laiskus minema.
Poiss jäi hõppima nii hoolas
aasta lõpp hakkab tulema.
Sõbral kurvad lood on möödas
õpib ruttab hoolega.
Et teda kõvasti ei löödaks
halva märgi poolega.
Laidine Voldemar.
Siin peab tähendama.
weel. et 30 a. sai kohtu poolt
karistatud kulak Klehfelti
poeg - kuid põgenes ära ja
mõned korrad isa Klehfelti
pool on käinud.
Ühe korra Klehfelti naine
rääkinud S. et mis mu
pojol nüüd Volges Eestis wiga
et siin ka kui põrgus, ei tea,
mis täna homme juhtub j.n.e.
Kuna 32 a. ära põgenenud
Klehfelti poeg käib N.S.V. Liidus
oma isa Klehfeltil wõersiil
Siis oli ka kolhoosi karjast
wõetud wasikas ja tapetud ära
ja wiina toodud ka. et just
kuntur asus kulak Klehfelti
majas. Siis wõtsid ka need eel
pool nimetatud isikud kõik
peale Sarniku osa lukusta-
tud ukse taga, sedamoodi
siis peedud pühasi K. poja
auks. Wõime tuua nende nimed
Jüri Lepik. Mart Pääru
Mariia Rauk Joh. Renesberg.
1934 aastal 22 novemril
palun teatust teilt kust Mina Liine Kiur api saan
Mina käisin vennaka kohut majan ja lautta peräst
Majan muistis rahva kohus 3me jaku Minulle tytreka
kaks jaku ja vennalle 3mas jaku. Aka mina ei pole
veel kätte saant ketaki. Taitamise lehet Minulle kül
annetti kinkiseppäst, ja ne piti antma sel sovetti pritsi-
taatteli kätte et teman piap joutama, Aka tema män-
kip vennaka sohki peitüttas täitamise lehet ja ei tule
jauttamma Kül mina käisin mittu korta temal ei mitte
tult Siis akkasin käimä kinkiseppäs kül mina toin
temalle mittu prikaasi et piap, jauttama. Ja siis
tuli ajas mint majast valja, Ja nüit mina olen
kinkiseppä juristil ja jurist käskis kaivatta selso-
vetti prittsetaateli pealle kohtu ja mina tein seta
aka kohus ei taha votta vastu Mina sain aru
sellest oottasin kutsetähte eli povestka üle kuu aka ei
1192/10.XII-342.
kui mitmed koosolekust wäga waimu-
statud olid ja käsi plaksutasid.
Täna, täna on alles tubli päew,
ometi saime kordki luba kõik
wälja ütelda, mis meid pikka
aasta jooksul waewanud oli. "Miks
siis just täna, küsisin mina?"
"Täna on meil ametiühisuse esitaja
siin, julge mees, kes ei karda meie
direktori tigedaid waateid". Kui
oleks mul juuksed peas, siis oleks
nad kõiki seda nähes ja kuuldes
tõega püsti tõusnud, Koosolek lõppes
ja mina ruttasin järwe ujuma.
Karastawas wees, kesk ilusat loo-
dust suplesin ma rõemuga ja imes-
tasin kuidas sarnases kenas looduses
niisugused asjad sünniwad. Järgmisel
päewal tahtsin ära reisida, aga süda
ei annud rahu ja läksin uuesti
tehnikumi poole. Juba eemalt kuuldus
õige suur kära. "Wist on kõik ühis-
kondlised seadused unustanud ja
metsa walitsusele waiku korjama
Kus noor kange tugew, tööline lööb
looterid mõne päew töötab-mõni päew
magab päewa päistel. Teine on
Krawi Mili P. Kes, pol tänawu ühtegi
päewa Kolhoosis teinud, arwab et
Sügise armu leiba parem kohus magada
Kolmas tukew tütrug Salme Lindenson.
Kes kõik ilma on läbi ulguud aga tööd
ei leijo tuleb wis wäljamaale rända, nii tuli
ta 1935 astal meil kolhoosi töödas mõne aasta
kaunis hiasti, aga sai wiland. minewa
sügise pani plehku. Kewade saime teada
h,õi ei tahawa tunnistada nõugogu seadust
et wõttawad ilma loata töölisi wõi õigem
öelda looterid wastu, nagu näha on
Lindemanil wiland ka karjas käia. on teine
praegu kadus, nagu sõja põgenega warjab
teiste eest. Ärge keegi neist, eeskuju wõtke
ma arwasin et neil ülewal nimetatud seltsilistel
on aeg juba see eeskuju wõtta neist kolhosnukutest.
Ainult Jürile näis ikka naljakana:
Olgu pääle, lähme ühte kõik,
Kesse meie üle hakkab valitsema
Mõni kommunist või teine võim?..
Artur seletab, et ise valitseme,
Kusta Mihkliga ja kõik lamoor,
Esimehed aga endist valitakse,
Ise valimegi ühes koos.
Iga esimees, kui mina sinugagi,
Kuidas töö nonda tasu ka.
Teise jagu ära parem imestagi,
Muidu varsti sinust jagu saab
Kommunistid, - rääkis Artur edasi (ja
Meestel enestelgi sellest aim)
Ausat talumeest ei rõhu kedagi, ja
Nende abil meile maagi sai.
Kui siis pigistavad nõnda elevanti
Kas või kulakutki, näiteks nii,
Ole tänulik sest muidu elevandid
Teiste seljas sõidaks paris priilt.
Järgmine protokoll - selles näeb kooperatiiwi juhatus warakult
ette, oktoobri pidustuste päewadel, mitte kedagi paremini premee-
rida kui juhatuse liikmeid, see on, iseendid ja nimelt esimeest
sm Sokolowi kahesaja rublaga ja arwe pidajat seitsmekümne wiie
rublaga.
Rewkomission imetleb - see on ju hoopis uutmoodi. Ennemalt, kas üld-
koosolek, ehk kõrgemorganisatsioon oli see juhatuse liikmeid pre-
meeris kui tarwis oli kui, nad seda wäärt olid, kuid nüüd kohe ise ja
et teada oleks mille eest. Oli ju et wast ka premeeriti neid kes alati täht-
aegadeks oma korteri maksu ära maksid j.n.e, kuid Sokolowil on mitme
kuu korteri maks maksmata ja kõige suurem wõlgnik wõlguikude
nimekirjas, nimelt 232 rubla 22 kopikat wõlga. Ja arwepidajat - noh-
kui wast selleks, et ehk siis hakkab paremini oma, see on, arwepidaja
kohusid täitma.
Terwelt wiis tundi oli dokumente waadetud, aga nüüd tuli ameti akt
kokku seadida. Küll oli peamurdmist selle kallal-kudas seda teha
kulus aega puhkamiseks ja uuesti arutamiseks, kuni esimise Nowemb-
rashenko meeleolu läks lahkemaks. Lehest oli näha, et mitte üksi meil
asjad ja iseäranis raha asjad wähe imelikult on läinud. Ja nüüd juba
hakkatakse muidugi kõiki seda korraldama ja joonde seadma ja kõik
siin wõib minna ilma meietagi. Pealegi sm. Sokolow ja teised luge-
hoida endid, et enam ei patustaks, sellepärast lõpetame akti üks kõik
kuidas. Hobune ei ole küll mitte koosperatiivile ostetud aga on kooperatiivi
raha eest sm. Sokolowile ostetud - wõib panna, et arwe pidamise raama-
tutele tarwis lehed läbi nõõrida ja pitsatid taha panna ja nenda edasi. Üldise
on wanade asjade uurimine tüütaw huwituseta töö ja ajawiide,- palju ker-
gem ja lõbusam on mõnede uude korralduste tegemine. Lõpetame nii
et 18 Oktobril s.a. tegime pealiskaudse dokumentide waatamise, rewideerimine
tuleb edaspidi. Märgime ka akti, et iseendid premeerida ei ole tarwis. Kirju-
tame akti kolmes eksemplaaris. Üks-Raiooni, teine kooperatiivi
juhatusele ja kolmas jääb meile endile
Teine rewikomissioni liige sm. Kitsai sündis selle ettepanekuga kohe
nõuuse ja lisas oma poolt juure, et teda ka see rewideerimise wärk põrmugi
ei huwita. Tööd olla temal koduski küllalt - tõlkida wenekeelest ükraina
keelde broschüürekesi- see olla wähetasuw, aga siiski ainukene tööala millega
elu ülespidamist omale teeb. Pealegi arwab ta peatselt siit koosperati-
wist wälja kolida. Instruktor sm. Lugawskoi soowitada tungiwalt, et aktisse
ei saaks miski wäikesi asju märgitud- näituseks Ükraina uulitsa ääres
olewast ajast marjade omandamine - asi wast mõni kümmend rubla wäärt
aga siiski liig teotaw sm Sokolowi ja Pawltsuki kohta
Olen üksik majo pitja
minu kruntist lähep maan
tee ,läpi, kas on lehma suwel
karjatata lupa, teel on postit
pantud 25 meetri laiuselt kana-
Olen wana töö joulist ei ole,
Kas on võimali maast lahti
saata ja kuhu tulep palweka pöör
ja kos on oikus maiase elame jääta
Ansin poeijale Lehma
Poek on töölin töötap waprikus
Kas wõin tema Lehma oma
juures piitate
H Haas
N 131
"Külvaja" redaktsiooni
Kimm Osvald
Jaani poeg
Mina sündisin 1908a. Ida Siberis
Partisani raioonis Sapasnoi Imbechi
asunduses keskmiku talupoja perekonnas.
Isa suri 1914 a. Meie perekond oli: Ema,
kaks venda, kaks õde : 1925 a. mina
astusin Ü. L. K. N. Ü ridadesse. Töötasin
büroo liikmena 1928 a. rakukese sekre-
tarina. 1927 a. hakkasin naisemeheks.
Et minu ilmavaade oli hoopis teine
kui minu vennal, siis läksin mina
temast erale. Minu perekonnas oli:
mina naene ja kaks last. Wenna pere-
konda jäi ema, õde, odetütar ja noorem-
wend. Üld varandus oli: 3 hobust,
4 lehma, 10 lammast, 2 siga, elutuba,
kaks lauta, ait, ja saun, Viljaniidu
masin, heinaniitja, looreha, põldu
6 tiinu. Sellest varandusest sain mina
oma perekonnaga: ühe hobuse, ühe
lehma, 2 lammast, Ühe sea, ühe lauda,
Ausasti tasutud saab meie töö:
Hakid põldudel kaswawad üksteise ligi
waat siia, mis tähendab see ühistu tee,
Keda waewab weel seni v kottpime öö.
Asjata valatud polnud me higi.
Wilja täis salwed me paneme nüüd;
Ka riigile ei jää meie teragi wõlgu.
- Las elab me walwe, - see on meie püüd.
- Ja wasar ka las löögu weel võimsamalt nüüd.
Me tööd siin segama proowida tulgu,!
G. Seppar
Aadress: п.о. Тушна, дер. Смородино
Сенгиливского р-па; Куйды-
тевского края, Сеппар Г. М.
Tahaksin kirjaliku vastust arwestuse
kohta saada. G. Seppar.
Ja kui naabrid jäid vahest tummaks,
Naaber naabrile ei andnud nätt,
Selle põhjused kogusummas
Olid selged kui klaas vett.
Üks naaber oli väga õige,
Teine suli ja suur nõid,
Üks asja eest teist sõimas,
Teine asjata teda lõi.
Ühe naine oli väga vaga,
Teise naine aga tagus keelt,
Ühe tütar oli ingel, aga
Teise tütar... pole hoopis see.
Ühel mesilased, teisel "kiinlased" -
pole loomadel rahu teps.
Võõrad mesilased lapsi piinasid,
Võõralt ristikheinalt viisid melt.
Katsu pidada siin sõprust,
Ütle tere ja ole hää...
Naaber igatseb sinu lõppu,
Passib parajat lauaäärt.
tagajärjeta. Majandus osak. juhataja
Kaderov sel alal midagi teinud ei ole.
Olgu tähendud muuseas, et sama Kade-
rov juba majandusliste korratuste eest
1932a. sügisel rahva kohtu poolt 8 kuulise
sunnitööga karistati mida ta praegus
majandus osak. juhatajana alles tasa
teenib.
Peale selle on ostetud ladusse suure-
mal hulgal saapaid, pesu ja muud manu-
faktuurad, mida rotid söövad ja hävineb
kuna õppuritele seda välja ei anta. Ühtlasi
ostetakse ka sarnaseid manufaktuure saa-
dusi kooli rahaga mis tarvitajad ei leia,
mida tegelikult vaja ei ole, s.o laste
riideid ja muud, kuid mida rotid pure-
vad ja hävitavad ja mille all kinni
seisab suurel hulgal kooli raha.
Koolijuhatus ühes administratoriga tegut
sevad siin juba kuritahtliselt ühiskon-
na vara raiskuminemise alal.
Partei kooli juhataja Mägeri õppeosak.
juhataja Siimanni ja ühiskondliste
organisatsioonide opportunismi ja kahjuri
poliitikat harakteriseerib eriti see, et
sügisel paremad õpetajad minema  puk-
seeriti ja nende asemele uued võeti
Klementi rääkis minule: „ma ei võinud pääle lina-
se vangi rüü midagi ümber pidada, aga sellest
hoolimata olin üleni higine. Selle 14 päevalise kart-
seri järeldusel sai Klementi kopsu ja rinnana-
ha põletiku, mis andsid suurima tõuke tema
uueaegseks surmaks. Meelestub päev, millal
käisime viimast korda salaja ta ukseklapi taga,
et teda veel enne haigla saatmist näha.
Kostab tirin vile. Koridori ukse võti kaks
korda raskelt lukus ringi, riivid lükatakse
kolksatades eest. Alles ülelugemine, olen
selle päris unustanud, olen kõigest kaks
tundi kartseris olnud, kell neli toodi mind
siia ja ülelugemine on kell kuus. Jälle riivi-
de laksumine ja luku keeramine. Kartseri
uks avatakse, mind loetakse üle, seda tee-
vad 2 nais ja kolm meesvalvurit. Viimastest
on üks ülemaabi ja teine korrapidajaabi.
Pääle üle lugemise lukutakse ja riivitakse
kartses hoolega, enam ei tule mind täna keegi
segama.
Vara on veel magama heita, katsun kuidagi aega
edasi ajada. Rahuvileni on veel kolm ja pool tun-
di, pääle selle ei tohi enam narilt lahkuda, kuni
hommikul seda äratus vilega lubatakse.
Öösel äratasid mind mitu korda kõval naril va-
lusaks jäänud kondid ja külma võbinad. Mäh-
kisin ennast ikka kõvemini enda seljariietesse,
et külm kaugemale jääks / kartseri pääle selja-
riiete, muid riideid ei lubata/ aga see poeb
ikka lähemale, tungib kontidesse. Külm ja
umbne õhk väsitavad, uinun uuesti, kuid ärkan
jälle.
latrid ära puhastada, vahest isegi
hobused ära harjata ja joota. Andres
käib sel ajal rahutult mööda talli
edasi-tagasi, ümiseb midagi omaette,
näib kellegi peale pahane olevat.
See, et Villem enneaegu tööle tuleb,
ei meeldi talle nähtavasti. Ta teeb
tegemist hobuste juures, uriseb
ja läheb viimaks minema. Nii mit-
mel päeval.
"Küll on põrgu lahti"- mõtles An-
dres kord talli juurest koju minnes.
vaadake, mina teen tema eest tööd.
Käib minu töö ajal talli juures
ja muud kui askeldab. Tahab
näidata, et vaadake - omast armust
aitan ma teda, ilma minuta ei
saaks ta ühtki tööpäeva... No enesega
mängida ma ei luba! Oskasin
Sm. Baastas! No 53
Juba ammugi pidasin
nõu teile kirjutada, aga
ei tahtnud teid tülitada
sest tunnete vähe mind
Mull on üks palve teile
kui teie võiksite mulle teadu-
stada ühte isikut see on
kege Shtern, Siberist Tatarski
raioonist, Uuest külast,
Mina teda ei tunne,
aga tema saatis minu
peale materjali, et ma olla
põldemaga sõber olnud,
mida elades pole olnud,
ma vastupidi andsin kogu
aja materialisi Põldema,
Tõrva, Egluni, Juhanson A
jne peale ja korraga olen
teda, kuid varsti hakati teda maa põhja mustama.
Et Millerist lahti saada, tarvitati kõige jõleda-
maid võtteid. Sipsaka poeg organiseeris oma
kambaga tundide ajal kassikontserti, lärmi, valjusti
rääkimisi ja vahele hüüdeid." nii et õppimisest tunnis
midagi välja ei tulnud. Kummipüssidega lasti sm
Stalini pilt klassis noore Sipsaka ja tema kamba
poolt auke täis. Miller oli võimetu huligaanidiga
ja lärmajatega võitlema, sest seda kõike organsee-
riti ja õhutati Paulmanni ja vana Sipsaka poolt.
Need peletised ei hoolinud sellest, et kõige selle
lärmi tagajärjel kogu neljas klass midagi ei
omandanud. Neil oli tähtis ainult Milleri tööd
halvata, et teda siis hõlpsasti kõrvaldada.
Muidugi Miller ei olnud vene keele alal ideaal-
selt tugev õpetaja. Osa süüdi 4-da klassi nõrgas
edasi jõudmises vene keele alal langeb loomulikult
Milleri peale. Kuid kaugelt suurem osa süüd langeb
direktor Paulmanni ja Sipsaka peale lärmi orga-
niseerimise ja distsipliini lõhkumise pärast. Sest
kui klassis pole distsipliini ja vaikust, siis pole ka
kuulamist ja omandamist ja siis ei saa ka kõige
tugevam õpetaja midagi ära teha. Direktor Paul-
mann läks isegi nii kaugele, et läks tundide ajal
Milleri aja vastu kärkima ning jalga põrutama.
see kõik oli Milleri autoriteedi kõigutamiseks ja
lastele otse signaaliks.
Laul lõikusest
Palawalt paistab juulikuu päike
Üle kullakarwa rikaste põldude meil.
Kõige pealt mängib kui peeglis ta
läike,
Kui vallatust täis me lapsuke väike,
Kui kedagi kutsuks ta mängima weel.
Lõbusalt masin põriseb, vehib
Kui ülesse kõrgele tahaks lennata ta.
Masin me elu teeb kargeks ja ehib.
Wahest küla ja linna järjest lühib
Waat'-tule-põlde kuidas koristab ta.
Wili kui müür langeb masina ees
Wäristades päid pikke täis jämedasid teri,
Sest wõbinaga tehnika masina sees.
Suure saagi eest võitlus ka ühistus kees
kui kewadel mulda panime iwi.
naine on juba 5 korda sel
aastal premeeritud ja mina ise
teen juba 10 aastad auga tööd.
Neid õpilasi, ees siin teadaanne-
tega wäljaastuwad wiskame tehni-
kumist wälja. "Kas teie ka niisama
kui meie direktor 10 aastad töö-
tasite rusika ja ähwardustega?"
oli kellegi pilkaw küsimus. Aga
leidus ka 2 poolehoidjad, kes
teisi kont-revolutsionäärideks
nimetasid ja direktorid kaitsesid.
Kes on siin kontr-revolutsio-
näärid, mõtlesin mina, just
need, kes neid sõnu enam
kultuursemate, ausamate Nõu-
kogude kodanikude kohta loobi-
wad. Seda näitawad kõik eelmised
faktid. Raske meeleoluga ruttasin
Leningradi "Edasi" toimetusesse
ja palusin neid faktisi kõigile
teatada.
"Helle Roohberg
kuldnööpidena, pilluvad kahvatut valgust.
Kusagil haugub koer. Kaugel stepis
vilguvad kaks heledat tulesilema. On
kuulda mootori müdinat, mis vahest
muutub ähvardavaks raginaks, nagu tä-
riseks kusagil kuulipilduja, kuid siinsa-
mas kaob see ähvardav ragin ja
on kuulda ainult tasast müdinat,
mis on kaugelt kostva kõuemürina
sarnane. See on traktor, mis väsimata
mööda laia, pikka põldu roomab.
Nii töötab traktor kuni hommiku-
ni, musta kesa ümberkündes.
Ja kui möödas on öö, ning
purpuriline päike kuulutab päeva
algust, on suur larakas halli steppi
pandud süsimustasse, uute ülikonda
Uhkelt kõnnivad varesed mööda
seda ülikonda, rasvaseid tõuke otsides.
Isa on lajaldlaselt tuntud küla papp, kes
sündijatel ja surejatel "jumala sõna" peale
loeb. Mõni kuu tagasi kui õppurid ajasid
seda asja, sek juh. Külaots nuukis oma
sabarakkude kaudu välja, ja katsus seda
asja sumbutada igasugusel teel.
Kutsudes ka ammetlikult õppeosakonda
välja "järelekuulamisele", pannes ette küsimusi
nii jääse tooniga: (et aral mehel kohe
süda saapa säärde langeb ja aru saab
et sektori juhataja käes on võim, ja
kui sa tahad, et nahk terve on tee
ainult õppimisega tegemist ja kõik.)
See asi on ammugi mul teada et on
vale, ja kui "Edasi" teid on volitanud
seda asja uurima, peate minuga kokku
rääkima, kuid ei oli siin partei
koolis vaja "pusa" ajada.
Asi läks oma rada, ka Karavais
ärkasid sulased ja kehvikud ning
Kikas: Midagi mina ei ehmatanud sind,
aga tahaks et sina oleks läind
toont viina. Säh sinule 24 rubla
raha ja too kaks liitrat viina,
(Tintil on hea meel ja läheb kohe
minema ise ragib tasa).
Tint: Nüid ma saan juua.
Kikas: Pea natuke sa kutsu mõni
sealt kaasa muidugi meie mehi.
Tint: Küll ma tean keda kutsuda egas
ma mõni loll mees pole. (ära)
Kikas: (istub maha ja ohkab, Leeni tuleb
akna poolt Kika juurde).
Leeni: Noh mina lähen juba magama
teid ei jõua enamb ootata kuna
tulete, ainult sina tule pärast
meile, ära kuhugile minge, ma
ootan teid.
Kikas: Aga ma tahtsin sinuga midagi
natuke rääkida.
"Siirupid ja mirti" tassis "pungis põsen"...
- Agulille kärkis "Onkel" 10): "Donnerwetter!" 11)
Mina - käsen, keelan, poon ja lasen! " 12)
Ja öösel Kassiraipest auto mürin kajas,
(hoigas agul: "Kelle kätte tuleb homme järg?..)
- Sealt mässu laule, wandeid, - kogupauke lajas...
.. Hommikuti leiti lumelt wärsket, külmand werd...
Warsti juhtis riiki juba "oma tõugu" sorts
(polnud wäiksel riigil "kuradit" wist kuskilt saada,
- Tondi metsas lasti maha mitte üks - vaid ports
nimesi... türmid tahetigi lõhki a'ada.
10) onkel - saksa kindral, Tallinna komendant.
11) Donnervetter - sakslaste wande sõna. otsekoheses tõlkes tähend.
- müristamise ilm.
12)- Komendandi sõnad, mis agulites lemmiklauseks sai. aut.
ti, toodi jalakaoksast arstrohtu, et kaardi-
mängu isu ära kaotada. Ei olnud aga
vahest raha, siis löödi niisama "turakat",
kaarte ikka kõvema plaksuga vastu lauda
lüües ja vahest isegi rusikaga otsa virutades.
- Mis on trump? Pada on trump!
Kelle käes on trumpäss? - kõlasid hüüded
- ja mäng läks täies aurus ja lõppes ha-
rilikult siis, kui jälle mõni ema peale
juhtus ja laiali ajas. kevadetel ja suvedel,
siis käisime trobikonnas tiigil hobuseid uju-
tamas. Õhtutel pugesime klubiaknast salaja
sisse, et ilma maksuta pidule saada. Läks see num-
ber korda, siis mürasime klubis, sai aga klu-
bijuhataja turjast kinni, siis tuli pilet osta.
Ja nii me kasvasime. Nii möödus lapse-
põlv, mis - väga mitmekesine oma
sündmustega. Nii kasvas mu koolivend
Arno Veedermann. Arno õppis edasi. Vahepeal
oli kolhoosis mitmesugustel töödel ja nüüd
Viirastuste lehekülg
Kerkis koit aga naaber Mardile
Uni silma ei tulnud veel.
Mõtted roomasid nagu mardikad,
Sajad mõtted ja sajad teed.
Tundis Mart nagu miskit rebeneks,
Kuskil...kuskil ja rinnus siin...
Kogu maja nagu seisaks regedel,
Keegi sõidutab ja keegi viib.
Kuhu sõidutab? Hei, kuhu sõidutab?..
Mart ei taha! Jätke maha Mart!
Väljas tuul aga oksi kõigutab,
Vastu seina klopib reha vart.
Mart on kodus. Aga millest viirastus?
Mart on voodis, aga tundub nii
Nagu puusärgis..."Martin kiirusta,
praegu sulutakse keeane riiv!"
Filip (rõõmsalt): Tere! (Annab käe
Tootsile)
Toots (tehes justkui ei paneks seda tähele)
Klaara: Tutwuge. (Näidates Filipi peale)
See on siinse mittetaieliku keskkooli
matemaatika õpetaja Filip Tomson.
Toots (andes käe): Ah, wäga rõõmustaw,
wäga rõõmustaw!.. Mina olen siin'ne
uus kooliõpetaja Ferdinant Toots.
Filip: Oleme tuttawad. Juba kuulsin
natuke teist Klaaralt.
Toots: Wäga ilus, wäga ilus! Arwasin,,
et hakkab siin wiimaks igaw, aga
nüüd näen, et on küllalt neid kelle-
ga wahete wahel ka inimlikult jut-
tu westa...
Tähendab, siin lähedal kusagil on
mittetäielik keskkool?
Filip: Jah, poole kilomeetri kaugusel
siit.
meelt mööda, no aga kõrvalt vaatades, see,
sugune asi on väga halb. See ei ole muud kui
külakooperatiivide teotamine, tuleb välja, et
Ülem - Bulani kooperatiiv ei ole mitte sotsialistline
punkt, mille ümber organiseeritakse jõud sotsialiis-
mile. aga Nimpsi bürokraatline veretalgude
punkt kus ta inimestele nugade ja püssidega.
kallale jookseb. Nimps K. tuleb vastutusele.
võtta, ning kooperatiivi esimehest kõrvaldata
Palun "Edasi" ajalehetoimetust see ülel nimetatud
tükk "Bürokraatlik hirvitamine küla koosperatiivi
de üle" lehte panna. Palun mitte panemata,
jatta, paluja. Tall Ärman. Ü-Bulanist
Karatoosi rajoonist, Krasnojarski Kraist,
23/V 37 aastal
Ü-Bulan.
Aga, oh, mind te sellega juba läbi
ei wea! Tunnen teid põrgulisi läbi
ja läbi! Omad wanad püksid söön
ära, kui paari päewa pärast sa
mu kaisus ei lama.
Aga nüüd tarwis natuke keha kinni-
tust wõtta (awab leiwakoti ja wõtab
sealt leiwakamaka ja lihatüki wälja
ning hakkab isuga sööma)
Motja (jookseb ilma koputamata üm-
berriietatult sisse. Märkab järsku
Tootsi). Ah, wabandage, segasin
wist teid?! Ma arwasin, et Klaara
on siin, aga ta on nähtawasti ku-
sagile ära läinud. Ma lähen kohe.
Täots (pühib kohmetult suu ja peidab
toidu palukesed kotti tagasi). Pole
midagi, pole midagi. (Tasa kõrwale)
Egas selgi linnukesel wiga ole!
kontsade klobina saatel väljusid tubadest konstaab-
lid ja kaitseliitlased. Nad sööstusid tänavatele, et hävita-
da seintele, plankudele, majaukstele ja väravatele "klee-
puvaid" kommunistlisi lendlehti.
See kord jäi jaoskonna ülema härra Sahaki käsk
täitmata. Linnas polnud politseiniku piirkonda kus
ei valgendanud seintel lendlehed-üleskutsed.
Härra Sahak taipas ise kui mõtlemata ta käsu
andis "konstaablitele sule panemiseks". Hommiku poole
ööd väljus härra Sahak jaoskonna hoonest ja pidi
palju vaeva nägema, et maha kraapida tuttavad
lendlehte, mis oli "kleepunud" tema piirkonda...
politsei jaoskonna paraaduksele.
Kindral staabi ülema "vilhelmvurru" teravad otsad
langusid suunurkade äärest alla. Tavalik sõjamehe
nägu kaotas oma värskuse. Energilised näojooned, ühen-
duses põlevate pisut punnis silmadega, väljendasid paraa-
didel ja pidusöömingudel inimest terase karakteriga.
Näis nagu oleks see mees just nimelt selleks maa peale
sündinud, et sõjamehe vormirõivaid kanda. Ent täna
aga polnud sellest sõjamehelikkusest midagi järele
Aga wana maa mis kandis wilja oleks ainult
mõned lagestused tarwitanud. aga nüüd aetakse
kolhosnikud sealt minema ja uues kohas kus
peab igal ühel aia ma olema on ainult karusa-
mla mätastik ja tükatisood kus mitmed ajad
ükski taim ei kaswa. Ja kes weel ümer kolmisega
rahul ei ole, siis lubatakse jätta ainult 0,35 ha.
aiamaad sellega kokku karjamaad ja rohkem
midagi ja hästi tublid üksik majapidaja maks-
ud kui ümer asuda ei soowi aga kolhoosniku
sowhoosi tööle ei wõeta ja kuhugi naabri
Siis sellega lõpetan omad küsimused, ja jään
nende kohta lahendusi ootama. Palun saata
kirja teel wastuse, tagasi saatmiseks lisan mar-
gid kaasa, palun mitte wastamata jätta
Sel meheliku terwitusega E Warow - 24/X-35 a.
Minu adres on järgmine
ei lubata et eestlased wene koolis
käiwad peawad eesti koolis käima
miks pärast peawad lapsed 6-7me
wersta taga koolis käima kui
kool omal ukse all on lastel
on wäga rasge see hommiku
läheb ta wara ära süia ei taha
õhtul kui tuleb siis on ta wäsind
mis õpija see on tihti peale on
sellega aiged tihti on nad halwa
ilmade pärast koolist ära ja tanaw
tänawuse kuiwa suwe tõttu on meil
wõimata ühis söögi majase wiia.
leiba ei ole aga siin oma juures
laps jookseb kodu sööb natuke.
ja läheb jälle tunile on lastel
kergem õppida ja wanematel neid
koolitada palun wastake mulle
kas on sunduslik lastel eesti.
koolis käia jään wastust ootama.