Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
sönnikud tais pannud.
Kohhus arvas järrele ja sai moistetud:
et Türni Jaaw ja Jakob Bachson selle eest, mis
sai willi wahhem walja annab 3 wakka rukkid ja
35 koorma sonniko eest Karl Massole 350 kop.
Kohto piddamise kirri sai möisawallitsusse polest kinnitud
XXX Juhhan Tarw kohtomees
XXX  Jakob Schneider kohtomees.
olnud: Kui ma Mart Jürgentsi kätte saan, siis peab ta omma
terwisest ilma olle ma.
Selle tunnistusse peale ei woinud Mart Erikson egga
ka Hans Masso midagi räkida, waid ütlesid tössi olle
Mart Jürgens ütles rio sees kül Mart Eriksoni lönud
agga mitte essiminne löja olnud.
Kohhus arwas sedda asja järrele ja leidis Tallo r.
seädusse järrele § . et se assi sure kohto selletata
jäeb, sest et karta on, et Turnimatsi Mart ommast
kaest ilma jäeb, ja mitte ennam terwet kät ei
sa ja sai möistetud:
et se assi Keiserlikko kihhelkonna kohto
holeks selletada jäeb
Kui kohhus kohto käiattele otsust kulotas, pallus
Mart Erikson Mart Jürgentsiga leppida ja lubbas tem-
male 5 rubla maksa.
Mart Jurgens lubbas siis kül leppida ja mitte
suremasse kohtusse minna, agga makso pärrast
ei leppind ta weel mitte, ennoge naeb, kuida kae
terwisega luggo on.
Se assi jäi siis kohto käiatte palwe peale waat-
misse peäle.
Kui Lerima Hindrik Lerima metsa hürra von
Mülleri polest krono metsa wahheks olli wallitsetud
ja saetud: sai se Lerima tallo koht koggokonna
kohto polest Jaan Puppale lubbatud.
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kin-
nitud
Moisawallitseja R. Hellmann
koggokonna k. kirjotaja
Sellie koggokonna kohhus olli koos 31. Septembril 1861.
Jaan Tönnisson kohtowannem
Jakob Schneider kohtomehhed
Andres Jurro naene Liso kaebas, et ta poja naene
Tina Jurro tedda hirmsaste peksnud, nenda et silmad
sinnised ja lohki on, selle pärrast, et temmale ja ta
lastele pölle wöid andnud. - ja poeg Jakob Jurro
on tedda kaks kord lönud.
Jakob Jurro ja temma naene Tina ütlesid sedda
tössi ollewad, et omma emma peksnud.
Sai möistetud: et Jakob Jurro selle peksmise
20 hopi witso ja naine Tina 15 hopi
peab sama.
Peale sedda said kohto polest maenitsedud, rah-
holiste ellada ja et emma Liso maja otsuse peab
Jakobi naese Tina kätte andma ja Jakob peab
ilma tüllita om ma emmale toidust andma,
Kohto piddamisse kirri sai moisawallitsusse polest
Möisawallitseija R. Hellmann
koggok k. kirjotaja.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 16. Detsembril 1860.
Perraküllast Eriko tallust Jakob Jürgens tulli kohto
lubbaga ette ja andis sedda tunnistust, et omma jao ärra
surnud wannematte perrast, mis 1847 aastal 10. Aprilli ku-
p. kirja pandud, kätte on sanud ja nüüd sedda warrandust
omma wenna Jaan Jürgensi kätte, kes Perrakülla Eriko
tallus perremees on, kelle jures ta sullaseks on, hoida annab,
mis nimmelt on: 1 hobbone, 2 härga, 2 lehma, 3 lammast
1 sigga, 5 wilja nöu, 1 wilja kot, 1 pu wanker, 1 reggi, 1 kirwes
2 wikkatid, 2 pari adra raudi, 1 raud labbidas ja 1 paddas.
Jakob Jürgens
Ärra surnud Isaki perremehhe Jaan Perens lesk naene
Ann tulli kohto lubbaga ette ja kaebas, et temma ärra
surnud mehhel mitme käest pärimist olleks, mis muist
sest sadik wölgo jänud, wino mümisse jures, kui temma
mees Jaan Perens aasta eest Sellie moisas aida-
mees olnud ja muist ka rahha wölgo. Pallus temma
kaitust kuulda wõtta ja wölglassi sundida, et sedda wölga
ärra makswad; andis ka üht ramatut kohto katte, kus
ärra surnud Jaan Perens wölglaste nimmed ja wöllad
ülles pannud.
Siin on siis ülles pandud Sellie walla mehhed
meeste nimmed, kes selle kohto al on, ja nende
wöllad, mis Jaan Perensi ramatust sai wälja kirjutud.
1, Mardi Mart on wõlgo. 1 rubla 50 kop.
2, Põlde Otto Jürgens
1 " 50 "
3, Türni Matsi Mart Jürgens
2 rubla 12 kop.
4, Karroga sauna Jakob
Takerperre Mart Anson
Küllama Kristjan Anspal
82 1/2
Putti Hindrik Jansen
11 rub. 8 1/2
Karroga Juhhan
9. Willemi Juhhan
2 - 28 1/2
Et neist nimmetud wölglassist agga Türni Matsi Mart Jürgens,
Külloma Kristjan Anspal ja Pütti Hindriko poeg Jaan Jansen
moisas ollid, siis lasti essite Turni Matsi Mart Jurgens ette
tulla ja sai selle wölla pärrast küssitud.
Mart Jürgens ütles, et temma sedda suggugi ei tea, et
ial midagi Jaan Perensi käest wöllaks olleks wötnud.
Sel ajal, kui Jaan Perens Selli moisas aidamees olnud,
siis on ta möisa rent härra käest ühhe lapse jodu wina kingi-
tud sanud, agga wölga ei olleks ta Jaan Perensi kaest ei
wina egga rahha wötnud.
Kristjan Anspal lasti ette tulla ja ütles, et temmal
Jaan Isakile middagi maksa ei olle, waid weel 36 solase
Perensile
wimma kalla eest Jaan Perensi kaest rahha sada olleks,
mis Jaan Perens temma käest wotnud.
Jaan Perensi lesk naene Ann ütles sedda kül tössi
ollewad, et need kallad Kristjan Anspali käest wöetud,
agga need olleks sanud wiljaga ärra maksetud.
Kristjan Anspal ütles sedda walle ollewad.
Kristjan Anspal ja Ann Perens leppisid kohto ees nenda
et kummagil ühhe teisele maksa ei olle.
Putti Hindriko poeg Jaan Jansen tulli omma ärra,
surnud issa assemil kohto ette ja ütles et temma sest wöllast
sel ajal, kui issa Hindrik ellanud, middagi pölle kuulnud
aga pärrast sedda, kui issa kue aasta eest ärra surri ja
pärrast temma surma järrele jänud lomad ja ello maja
asjad laste keskes said jaggatud küssi Jaan Perens
Sellie koggokonna kohhus olli koos 13. Aprillil 1862.
Jakob Schhneider
Perraküllo Jakob Andresen, endine krono metsawaht
tulli ette ja kaebas et temma poeg Jakob, kes nüüd jälle
temma assemel krono metsawaht, olleks ta wasto wägga
sant ja sündmetta; on tedda hirmsaste ähwardand, lubband
tedda purrustada ja majast wälja ajada, et kül keik temma
ellajad ja ellomaja asjad poja Jakobi käes prugitawaks
olleks
Poeg Jakob Andresen kostis selle omma issa kaitusse
peale, et issa ennamiste iggapääw joobnud olleks, se-
läbbi majas rido ja tülli teeks, temmale koggoni rahha
ei annaks ellada, mis läbbi siis ka need mitmesug-
gused riod ja pahhandussed on tulnud.
Selle rio ja tülli pärrast issa ja poja wahhel, püdis
kohhus neid leppitada, panni nende möllemate
ette, mis kahjo sest tulleks, kui mitte rahholikult
ei püa ellada ja ühhes nöus maja üllewal piddada,
sest poeg Jakob on metsawaht ja peab omma am-
metit trüiste üllewal piddama, mis läbbi saggedaste
koddunt ärra on, sepärrast on siis issa kord jälle koddo-
se tö järrele wadata, ning nenda wisi lahheks keik
majas korra pärrast. Kui agga lahkumine issa ja poja
wahhel tulleb, ei olle issal wannadusses toitjad ja nenda
samma ka jälle pojal waewaks, sest lähhub issa majast
wälja, wiib ommad lomad ja ma warandust, seal jäeb
seltsi
poeg Jakob nenda samma kimpo, sest et maja
ilma lomata jäeb.
Kohto käiad wötsid kohto nöu heaks, ja leppisid ärra ja lubba-
sid ühhe teisega rahholikkult ellada.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnitud
ja manitses ka ommalt poolt kohto keiiad rahholikkult
ühhes koos ellada.
+++ kohtowannem, Jaan Tönnissohn
+++ Kohtomees Jakob Schneider
XXX Kohtomees Juhhan Törw
Sellie möisa koggokonna kohhus olli koos 25. Aprillil 1862
Möisa rentnik Rein Hellmann kaebas, et Jurri Ansoni
hobbone moisa rukki orraste pealt kinni todud, talli kinni
pandud ja se hobbone olleks tallist ärra kaddunt; kas on
Jurri Anson selle hobbose seält ärra warrastanud ehk on ta
issi lahti kiskund ja ärra peasnud, sedda ei tea Rentnik
mitte. Nendasamma, olleks möda läinud süggisel ue külla
alt möisa rukki kuhhelad ärra södud olnud, mis kohto
mees Juhhan Törw waatmas käinud ja kahjo 1 pajok rukkid
arwand ja ka odra kuhhelad olnud ellajatest södud, kus
Jurri Masso sedda tunnistanud, et Jurri Anson sead rukki
kuhhelad ja temma härg need odra kuhhelad ärra sönud.
Jurri Masso lasti ette tulla ja tunnistas, et temma näi-
nud, kui Jürri Ansoni sead moisa rukki akkide ja kuhhelate
kallal käinud, sest Jurri Ansonil olnud, üks punnane,
pörsas, mis wägga tuttaw ja temma teiste siggadega seltsis
Sellie koggokonna kohhus olli koos 10mal Mail 1862.
Jakob Scihneider
Kihlepa metsa härra von Mülleri pallumisse peale 26.
Aprilli ku p. selsi aastal, sai se kaetus, mis metsa härra
möda läinud aasta lõppetusse sia satis ja 4 Detsembril
1861 sai järrele kulatud ja protokolli pandud metsa wargusse
parrast, ueste ette wöetud järrele kulatada:
1, Jakob Jurro olleks krono metsast metsawahhe Hindrik
Lerima kaitusse peale 2 kuse palki, 3 sülda pikk ja 4 wersoki
jämme warrastand.
Jakob Jurro ajas sedda walleks, et temma kaks kuuske
ei olle raiund, waid ühhe kuiwa kuse, agga pallus
ennast selletada, sest et suremat, kohhut ei tahta käia, kad ja
lubbas se trahwi rahha maksa
Sai möistetud et Jakob Jurro nende kahhe kuse
eest krono taksi järrele 1 Rubla trahwi - peab maksma
ja saab 30 hopi witso.
2. Jaan Sunnisin olleks krono metsast metsawahhe Hindrik Lerima
kaitusse peale 5 kaske, 3 sülda pitkad 4 wersokki jämmeded warastand
Jaan Sunnisin ajas sedda walleks, et temma mitte ühte kaske
krono metsast pölle warrastand ja et metsawaht sedda töeks
ei wöinud tehha käskis kohhus parremat tunnistust tuua.
3, Tanni Isak olleks krono metsast metsawahhe Hindrik
Lerima kaitusse peale 4 kuuske ja kaks kaske, 3 sülda pitkad 4
wersokki jämmedat warrastand. Neet 4 kuuske ütles metsawaht
Hindrik Lerima raiutud leidnud ja neid wahtind, on Tanni Isak
hobbuse wankrega, pude jure tulnud ja tahtnud peale, panna
ja ärra wia, kus ta Tanni jure läinud ja Tanni temmale
üttelnud, et ta neid puid pölle raiund
Tanni Isak lasti ette tulla ja ajas walleks, et temma neid
raiund, pallus aga ennast ärra selletada ja lubbas kõik sedda trah-
nelja kuuske mitte pölle raiund, agga need kaks kaske olleks ta
wi maksa, sest et ei tahha suremat kohhut käia, waid wälja
töösse tahhab minna.
Sai mõistetud: et Tanni Isak nende 4 kuse ja 2 kasse eest
krono taksi järrele kahhekordne trahw 3 rub. hobb.
peab maksma ja saab 30 hopi witso
4, Jaan Tõnnissohn 3 kaske krono metsast warrastand.
Jaan Tõnnisson põlnud mitte koddo, waid passi peale
walja töösse lainud.
5. Uetoa Mart Erikson olleks krono metsast metsawahhe Jakob
Andreseni kaitusse peäle 5 kaske warrastand 3 süld pitkad 4 werssokki
jämmedat
Uetoa Mart Erikson ütles ennast 1 kasse ja 1 tule murtud
kuse raiund ollewad, agga pallus ka ennast selletada, sest
et ei tahha suremat kohhut käia.
Sai mõistetud: et Mart Erikson nende wia kasse eest krono
taksi järrele 2 R. 50 kop. saab maksma ja saab
6, Isaki Hans Jansen polnud mitte koddo waid wälja tösse läinud
7, Wölla wallast Sööro Jaan ei olnud mitte kohto ette kässo järrele
8, Körnase Jaani sullane Hindrik Kärnas Audro kirriko wallast
Juhhan Pöllerinski kaitusse peale Sellie krono metsast
2 kuse palki warrastand. 4 sülda pitkad 5 wers. jämmedat.
Hindrik Kornas ütles sedda tössi ollewad, et temma need kaks
kuse palki krono metsast warrastand.
Sai möistetud et Hindrik Körnas nende kahhe warrastud palgi
eest 2 R. 12 kop. peab maksma ja saab 30 hopi
witso
minno kaest issa wölga, agga mil wisil wölg sanud, ei
tea ma tänna päwani mitte, egga wöi ka sedda maksa
Ann Perens ütles 25 rubla panko Putti Hindrikule
selget rahha lehma ostmisse tarwis ommast peost andnud
ja mis selle peäle, olleks Jani wölg.
Kohhus arwas sedda asja järrele ja leidis, et Jaan Perens
olleks piddand keige wähhemalt omma wölga siis pärrima,
kui Putti Hindrik kue aasta eest ärra surri, siis olleks
se wölg Hindriko järrele jänud warrast maksetud wöinud
surnud, temma järrele jänud laste keskes jaggatud on
sada; et agga nüüd Putti Hindrik jubba kuus aastad
warrandus
ei wöi kohhus milgi kolmbel Putti Hindriko poega
Jani, kes kül issa assemel Putti kohtas peremees on
sundida sedda wölga maksa. Pealegi ütleb to Jaan Jansen
sest wöllast middagi teadwad.
Ot Mardi Mart, Pölde Otto Jürgens, Karroga sauna Jakob
Takerperre Mart Anson, Karruga Juhhan
ja Willemi Juhhan, mitte kohto ette pölle tulnud.
käskis kohhus.
ue aasta sees, kus pääw eespidi saab nimmetud
jälle ette tulla ja need nimmetud mehhed kohto
ette tellida.
3, Körtsi Jurri Laube tulli kohto lubbaga ette ja kaebas,
temmal ärra surnud Isaki Jaan Perensi käest 1 rub.
88 kop. rahha sada olleks, mis Jaan Perens temma
kaest laenand; 38 kop. kingib temma, agga 150 kop parrib
ta Jani naese Ann Perensi kaest ja pallub kohhut
Ann Perensi sundida, ärra makse.
Jaan Perensi lesk naine Ann ütles sest wöllast midda
gi teadwad, agga ta kuulnud, kui Jaan üttelnud, Jürri
Laubega wölgo ollewad, kui paljo, sedda ei tea ta mitte.
Ann Perens lubbas sedda wölgo Jürri Laubele maksa.
kui omma wannad wöllad kätte saab.
4, Seppa Tanni lesk naene Marri Jakobson tulli kohto
lubbaga ette ja kaebas, et temmal järgmiste innimeste käest
olleks pärrimist ollewad:
1. Mardi Märdi kaest 2 rubla 28 1/2 kop. rahha 1/4 pütta räimi.
ja 1 paar linnasid püksa;
2, Nõmmukse Karl Baihsoni käest 6 kunart linnest riet;
3, Putti Rino kaest ühhed kruus tangid.
et nimmetud innimessed, mitte möisas pölnud
käskis kohhus:
uel aastal jälle ette tulla ja Mardi Marti
Nömmukse Karli Bahsoni ja Putti Rinot ka
kohto ette tellida.
Et kaebajat ennam pölnud lahkus kohhus.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnitd
Moisawallitseja.
2, Isaki tallo perrenaene, Jaan Perensi lesk naene Ann
tulli ette ja kaebas, et temma selle sullasega Hans Isak,
kedda walla kohto polest temma jure, kui mees ärra surri,
sai pandud, mitte ennam kordas ei sa, waid pallub
tedda ärra sata, et teist wöiks wötta.
Hans Isak ütles, et Ann Perens teda ilma süta leiwa
kannikaga peksnud ja ei lahhe muido ärra, kui temmal
se walja maksetud saab, mis ta seäl ommast taskust
maja tarwis wälja andnud ja se olleks:
Rendiks andnud, kui sänna läinud 11 rubla
Uhhe warsa eest maksnud - 3 -
5 topi wina
75 kop.
Ühhe hakna eest
1 wakka rukkiste eest
kiwwi kausede eest
1 nael sea raswa
kaks kanna ostnud
kaks hanne ostnud.
kaks harja jätta.
raada ostnud.
hobbuse eest andnud
2 - 50.
hobbose waljad
poisi mütsi eest
1 paar pastlid
pearahha tarwis
wina tarvis
sola tonud
2 - 25 -
1 wak Kartuhwlid
ühhe käia eest
90 -
tabba eest
Rendiks maksnud
Kastna ladal
Mart Puppale laeno maksnud 1 - 20.
Pearahha - 1 - 20 -
pastla nahha eest - 1
Nahha eest maksnud
3 rub.
Re rauad ostnud
1 - 10 Kop.
Sola eest
1 - 15
Rauda ostnud
66 -
Andrese passi eest
67 rubla 6 kop.
Maja asjade ja lomade eest
sanud selle tarwis
5 rubl
Raimede eest
lehma eest
3 - 50.
mullika eest
24 -
42 rub. 50 rub.
olleks rohkem walja andanud 24 rubla 56 kop.
An Perens wastas selle peale, et se mitte öige pölle, mis
Hans Janson on teinud, sest temma on minno leiwaga
rahha teninud, kellest ma mitte ei tea kui paljo ta kussakilt
on sanud ja ka ilma minno teadmatta rahha wälja andnud
sest Hans Jansen, kui sullase kord olli, p olleks piddand igga
kord tenitud rahha minu kätte andma, ja mitte ilma
minno teadmatta maja tarwis rahha wälja andma.
Kohhus leidis ka, et se Hans Jansenist mitte öige pölle
olnud, ilma perrenaese teadmatta rahha welja anda
kui nüüd temma ülles andmise järrele 24 rub. 56 kop.
rohkem wälja antud on, waid temma kord olli igga
kord tenitud rahha perrenaese kätte anda ja kui
tarwis olli wälja anda maja tarwis, perrenaese käest
küsima.
Kohto käiad leppisid kohto ees ärra ja jäid jälle Hans
Janses jälle Isuki tallu se Ann Perensi jure tenima
Kohtopiddamise kirri sai moisawallitsusse polest kinnitud.
xxx Jaan Tönnissohn kohtowannem
Jakob Schneider kohtomees
Sellie koggokonna kohhus olli koos 3 Februaril 1861.
Kohte peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn
Kihlepa krono Metsa härra von Müller kaebab
kirja läbbi 29mal Januari ku p. selsi. aastal No 10 al,
et möda läinud aastal keik palgid ja puud, mis
Selli krono metsast said müüdud ja muido antud, on
wälja antud, agga Selli mõisa rentnik Rein Hellmann
olleks selle nimmel, et möda läinud aastal mitte omma
ostetud palka pälle kätte sanud, ilma luata omma
wöimassega 35 palki raiund ja needsammad kelo alla
said pandud palgid, ilma tempeltamatta lasknud
ärra weddada.
Selli moisa Rentnik Rein Hellmann, wastas
selle metsa härra kaitusse peale, et temma möda läinud
aastal auksioni peal ostnud 40 palki ja krono (metsast) polest
maisa majade parrandamisse tarwis lubbatud 15 palki
Need 15 palki majade parrandamisse tarwis ja 10 neist
ostetud palkidest on ta kätte sanud, agga 30 palki ostetud
ka möla lainud aastal
palkidest samata jänud, sest et mets antud tukkist otsa
sai ja nii heasti metsawahhidel, kui ka metsa härral
teada olli, et mul 30 palki pudo jäi, kus weel metsa
härra kässo peäle Türni Jakobi kambri palkid piddid
sama ärra wöetud ja minnole antud, et agga se nimmetud
tallopoeg Turni Jakob neid palgid issi häddaibe tarwitas
kambre ehitamisse tarwis, ei wöinud ma sedda mitte
tehha, waid selle peale, et omma palgid, mis pudo jäid
teisel aastal piddin kätte sama. Kui nüüd sel 3. Janu-
ril 1861. jälle palkide ja ka auksion Selli möisas olli,
räkisin ma metsa härra von Mülleriga omma pudund palkide
pärrast ja pallosin neid kätte, sest rahha olli makstud, minna
ka mitte süüdlane, et pudund jäid ja neist ommeti koggoni ilma
ei wöi jäda, - ei üttelnud metsa härra mitte, et ma neid
palka saan, ehk neid mitte ei sa, agga selle peale, et mul
öigus olli 30 palki sada, kelle eest rahha maksetud olli, mis
ka metsa härral teada olli, müsin need 30 palki ja need 10 palki
ostetud palki, mis mullo wälja töin Wolla moisa rentniko härra
Strahlbergile, kes neid olli mahha raiund ja wälja weddanud
ja et ehk nüüd, kuida metsa härra kaeleab, et palgid ilma tem-
beltamatta wälja todud, pölle mitte minno sü, waid selle
sü, kes palgid raius ja wälja weddas.
Krono metsawahhed Jakob Andresen, Juhhan Nandi
ja Juhhan Pollerinski ütlesid, et rentnik Hellmann möda
läinud aastal 28 palki sanud; 25 tükki olleks arra tonud
ja kolm tükki (tükki) metsa mahha jänud.
Rentnik R. Hellmann, ütles neid kolm palki mis
metsa mahha jänud mäddend olnud, ja koggoni palgiks
ei kölba.
XXX Jaan Tönnisson Kohto wannem
eodem
kogguk. k. kirjotaja
Jurri Pusch tulli ette ja tähhendas kohtus, et teist naest
tahhab wötta ja lubbab omma endisse naese lastele:
1, tüttar Leno aastad wanna 1 lammas, 1 wammus, 1 rattik, 1 pöl ja 1 kaela ratt
2 " Liso
3, - Rino 1 lamas 1 kuub 1 rattik 1 põl 1 kaela rahhar
1 lammas, 1 kort. rattik 1 pöl ja 1 kaela rahha
4. poeg Aleksander
1 lehm ülle kolme tütre
1 härg ja 1 lammas
Mart Sunnisen wöörmönder
Hans Pusch wöörmönder
Jaan Masso lasti - ette tulla ja wöinud sedda naitust
mitte walleks ajada, waid ütles sedda tössi ollewad, et omma
naest ja issa on lönud ja sõimanud; se olleks joobnust
peast sundinud
Kohhus arvas sedda asja järrele ja leidis, et selle
kohto hirm selle sü eest Jaan Massole wahhe olleks,
sest et jubba riidlemisse pärrast ja peksmisse pärrast
walla kohto ees mitto korda manitsetud ja ka hirmo
sanud, agga ennast mitte ei parranda.
Kohto piddamisse kirri sai möisa wallitsusse polest kinnitud.
xxx Jaan Tõnnisohn kohtowannem
xxx Juhhan Törw kohtomees
xxx Jakob Schneider kohtomees.
Sellie walla kohhus olli koos 29mal Junil 1860.
Kühno möisawallitsusse kirja peale 13 sellek. p., et Sellie
walla mees Andres Jürgens olleks Kühno möisawallitsussega
aasta tenistusse kaupa teinud ja selle tenistusse peale 1 rub.
höbb. ja pajok sarema odra semet wälja wõtnud, kus Jürri pä-
wast tenistusse aeg piddand hakkama, agga nüüd tänni-
ni weel pölle tenistusse tulnud.
Andres Jürgens ütles mitte Kühno möisawallitsussega
tenistusse kaupa teinud, waid seal päiwiti töös ol-
nud ja selle rahha ja need odrad se päwiti tö eest wöt-
Selle peäle wastast Sellie möisa rentnik, et Andres
Jürgen, Sellie möisa tenistusses olleks, kus Jani pä-
wast aastas täis sai, ja Küünla päwa aeges töötus
jälle kui aasta tais saab, eddasi tenida, selle ei wöi ta
mitte majale tenistusse minna
Andres Jürgens ütles sedda ka tössi ollewad, et
temma Sellie möisa tenistusses olleks.
Sai möistetud: et Andres Jürjens peäb ennast
Kühno möisawallitsussega ärra selletama
ja Sellie möisa tenistusse jäma, sest ta ei
tahtnud teist tenistust wötta, kui wannas tenis-
tusses olli ja töutand jälle eddesi tenida
XX Juhhan Törw
do - kohto mees
3, Perrakülla Jaan Jürgens kaebas, et Isaki Ann Perens
temmal se sui heina aeges laudilt üht meeste kube ärra
winud, misspärrast ei teada ta mitte, pallus sedda asja
selletada.
Isaki Ann Perens ütles selle peale, et se tössi on, et ta
Perrakülla Jani kue ärra tonud, sest temmel on üks kuub
sealt sada olnud ja mitto kord jubba Jani käest sedda kube
küssinud agga Jaan mitte kätte sanud. Mönne aasta
eest taggasi on ta üht kube linnas Martinsoni podis 150 kop.
eest pandiks pannud ja Jaan on se 150 kop. seal ärra maksnud
ja kue ärra tonud ja piddas se kue omma käe. Sedda
rahha on agga nüüd Jaan Jürgens jälle katte sanud,
sest ükskord Ria te peal woris, on Jani hobbone wässind
olnud, kus mo poeg Andres ta te laegast weddanud, selle
eest pärrin ma 75 kop. ja 75 kop. on mo poeg Andres
Janile Lappisellal rahha töös, andnud, selle järrele
on se 150 kop. mis ta kue eest Martinson, podi maks-
nud kätte sanud, ja on mo õigus ka se kuub kätte sada
Jaan Jürgens wastas ja ütles se tössi ollewad, et ta se
kue Martinsoni poest tonud, agga seal 270 kop. wälja
maksnud. Te laegast ütles Ria te peal Andres Perensi
weddanud ja 75 kop. Andrese käest Lappisellal sanud,
agga se jälle ärra maksnud.
Selle peale ütles Ann Perens, et mitte rohkem pölle
Martinsoni podis wölgu olnud, kui 150 kop. ja sedda 75 Kop.
ka mitte sanud, mis Andres Lappisellal Janile andnud.
Kohhus arwas sedda asja järrele ja sai
möistetud: et möllemad peawad rahhul ollema,
sest et Ann Perens se 1 rub. 50 kop, mis
Jaan Martinsoni podi kue eest maksnud
on jälle ärra maksnud, jäeb kuub Ann
Perentsi ommaks.
4, Perrakülla Jaan Jürgens kaebas, et temma 8 aasta eest Isaki
Jaan Perentsile laenand 3 wakka odre, 4 aasta eest 1/2 wakka
odre ja kahhe eest pool wakka kartuhwlid, mis Ann Perens ei tahta
mitte maksta; 20 kop. olla selle wölla peale ta käe. Peale sedda
olleks ta Puatsi randes Jaan Perentsile laenand 1 rub. 30 kop.
h. rahha.
Isaki Ann Perens wastas selle peale, sest et Jaan Perens jubba
aastad surnud on, et 8 aasta eest mitte 3 wakka, waid 1 1/2 wakka
on Jaan Jürgensi kaest laenetud, sest polest wakkast 4 aasta
eest ütleb mitte teadwad, egga ka kartuhwlittest, egga ka
sest 1 rub. 30 kop. rahhast, sest et Jaan temma mees
surnud on. Neid odre ei olle ta selle pärrast mitte maks-
nud, sest temma mees Jaan Perens on Jaan Jürgensi
emmale aasta eest 6 rub. hobbeda eest Kongo moisast
odre tonud.
Neist odredest, mis Jaan Perens Koonga moisast 6 rub.
eest temma emmale tonud, ütles mitte teadwad.
Kohhus arwas sedda asja jalle järrele ja leidis, et seal
paljo pärrimisse seggased on, sest Jaan Jürgens pärrib
3 1/2 wakka odre, 1/2 wakka kartuhwlid ja 130 kop. rahha Ann
Perensi käest, Ann Perens ütleb agga 1 1/2 wakka laenuks
sanud, selle pärast peab Jaan Jürgens tunnistust toma
et temmel 3 1/2 wakka odre sada on, nendasamma ka kartuhw-
litte pärrast; et Jaan Perens surnud on, kellele Jaan Jür-
gens rahha andnud ja naene Ann sest ütleb middagit
se 130 kop.
teadwad, ei wöi ka Ann Perens sedda rahha 130 kop mitte
maksa. Neid odre, mis Ann Perens omma mehhe
Jani ütleb / aasta eest Koonga moisest 6 rub. eest to-
nud Jaan Jürgensi emmale tonud, ei wöi Ann Perens
ei wöi Jaan Jürgens sedda maksta, sest et emma
se aassi Tallo r. sead. järrele § ülle aegne ja teiseks
Jaak Jürgensi käest ka mitte pärrida, sest essite on
warrandus, pärrast surma keikide laste keskes sai
jaggatud ja sai möistetud: et Ann Perens need 1 1/2 wakka
Elan praegu olen 89 aastad 3 kuud wana palun minule selle
kooli tunnistuse peale ühe ametliku tokkumendi
Mõningad wanad asjad üles tähendud.
Palun mitte imeks panna, et minu kooli tunnistus ni ära on lagunud.
seda olen ma seda ole ma Wene maal wiis aastad tassind wasika nahka
Raanitsas ehk mönigi teab et wene söduril muud pani paika ega kappit ei ole.
seal ta sai juba üsna wanaks. ültse on ta ju 69. - 70 aastad minu käes olnud.
Nüid waatame kas mo elu Järg ka selle tunnistuse järele on.
olgu möned weikesed ammetid nimetud kus inimene ise ei sa hakkata.
Koolis olin ma Laulu Kooris Altu häle juhataja pidin Wiuliga keik wiisid
teiste Lastele ja ka wanemate lauljatele kätte öppetama. Edasi, Leeris pani
Praust Malm mind korra pidajaks kus Rummu Jüriga rasge oli korda
pidada üle saea poisi oli ja 6 korra pidajad. aastad kolm wahet 1877 aasta
sügise 22 Now. tuli Wene Kroonuse minna
pidin tahtes ehk tahtmata
Isa maale sella pörama ja Wene ma poole sammuma muidugi Tallinnast
läbi seal oli wähe peatust, se oli Wene Türgi Söea aeal. Kui aea lehed kirjutasid et
Türgi pinnal se oli Plewna linna al kus kaua aega wöideldi wene wäge
5000 Meest iga paew langesid se oli wäga tugew kindlus. Peeterburise jäime
maia minema kus ku aega läks. aga 2 nädalad meele märkuseta ole kus kus 41.
kradi palawiku oli. haiglast wabanesin risti päewa Lauba 1878 aastal.
ni waese terwisega. mõtlesin et elan weel möned päewad.
Rapla waksal ag post.k. 6,
Mulla talust J Roosimanus.
seisawa kirja
peal se
Mihkel Martinoff kuulda saanud, et üks waras Tallinna
tee äres ühes kõrtsus on kinni wõetud ja auuliku Ha-
kenrihteri Herra juure saadetud ja sellel olla, siidi rätti-
kuid ka kimpus olnud. Seepärast saab auuliku Ha
kenrihteri Herrad palutud seia ja täeda anda, kui selle
minewa woi seda enne nädalis tootud mehel on nii,
29. August
sugused rättikud olnud wõi mitte?
Auuliku Süd-Harju Hakenrihteri Herra
le saab siin juures wälja tulnud soldat Jaan
Lipstahli pilet selle palwega saadetud, tema
ülespidamise pilet seia seatu.
2. September 83,
Rapla walla walitsuse poolt saab tunnistud,
et selle tunnistuse ettenäitaja tumm Siidor
Karlof Rapla waldas elab ja temal see
õigus on see temale Kroono poolt lubatud
armo raha 3 rubla ühe kuu päele, Keiser
liku Tallinna Renteist wastu wõtta.
3. September
Niisammuti kui No 75 lesk Natalie
Karlofile antud.
3. Sept. 1883.
2368
Auuliku Süd-Harju Hakenrihteri Her-
ra kirja sest 23ma Augustist No 2368 päele saab
siin juures, Mari Winkelmanni hospidali ku
lud 25 rbl. 18 kop. ära, saadetud ja ühte kwiitungi
seia saata palutud.
10. Septemb
2499.
Rapla walla Talitaja poolt üles wõetud. Protokoll
Rapla Laadamä kõrtsus, kõrtsmik Mart Kärdi juures
8 Augustil s.a. hommiku wara sündinud warguse asjus
Mart Kerdi näitamist mööda olid wargad kõrtsu kambri
akna, kellel wäljas pool naelad olid ettelöödud ja sees pool
haaka polnud, - eest ära wõtnud ja haknast sissetulnud
ja toast naela otsast Mart Kerdil ühe taljega ümber
(kollakad pruuni) kue ja ühe punase willase kujatud
kampsoni, kellel sinine rand ümberringi olnud
ja künnarnükikohad punase ja walge niiu longaga
nõelutud, - ärawiinud ja põrandal olewa lahtise
kasti seest ühe elajate ja lilledepilditega kreiskoolis
pruugitu Saksakeeli raamatu ära wõtnud ja ühe
kausi seest 5 wõi 6 kanamuna katki teinud ja ära
joonud, ning korred aknast wälja loopinud.
Wäljaspool hoonet olid wargad redelid mooda luuk-
august kõrtsu pööningile läinud ja seald ühe
poisikese, kes ise küll seal magand aga ühti
kuulnud ei ole - lühikeste kahe õmblustega raswa
saapad ära wiinud. Kambriakna taha olid
wargad ühe kuuse keppi, arwata 3 jalga pitk
1 toll jäme - maha jätnud,
Hommiku wara koidu hakatusel on kõrtsu waba-
diku Juula Nõmmküla wälja ütlemist mööda
1 mees kõrtsu tulnud ja teine õue jäänud ja wiina
küsind ja pärinud, kus pool otsas kõrtsu rahwas
magawad. Juula Nõmmküla mehele öelnud
et kes temale ööse wiina annab ja seepeale
on tema wälja läinud. Pärast on kõrtsu
Koli tunnistus.
Jaan Rosimannus 14 aastane (Waltust
Tönnu Hans Rosimannuse poeg) on sel
aastal 1868. 1869 ja 1870. talentlikult ja
kituse weart öppinud: Pühhakirja
tundmist. Biibleluggusid, katekismust, laulu-
si pähhe, laulmist ja ka keige kolme kele
peal: eesti, saksa ja wennekeli, luggema ja
Mailmarahwaluggu ja Mailmama luggu,
Ning on ommas ello käikis kui üks
öige Jummala laps ennast wälja
näidand. Ja on kolwulik ühheks koli
juhhatajaks innimesseks sada.
Sedda töestab
Allokolitaja
Mis. J.H. Tiirmann
Allus
sel 26 Januaris
1871.mal
kõrtsu takka on wälja tulnud ja läbi wilja otsekohe
20 Sptbr
maandi peale on wälja läinud ja on arwata, et
need mehed seda warguse tööd on teinud
Auuliku Mustjala walla walitsusele!
Et siin wallas üks Mustjala walla liige Jüri
Sep aasta peale on teenistusse jäänud ja
tema passi aeg 9 skp. ümber on, seepärast
saab siin juures Jüri Sep wana pass selle
5 Octbr
palwega ülemal nimetud wallawalitsuse
kätte saadetud, niipea kui wõimalik ühte
uut passi ühe aasta peale seia walla walit-
suse kätte saata, ehk seia teada anda, kui temale
passi keelatud peaks saama.
Rudolphi Winkelmanni pass ja maksu
raamat Tallinnu Narwa uulits pagar
Sabini Majasse ära saadetud.
Kehtna walla walitsusele!
Nimetud walla walitsus saab seeläbi pa-
lutud seal elawa siit walla liikmetel see kin-
del käsk anda lasta, et nemad puudumata
sel 5. Novbril s.a. kel 10 e. l. oma kroonu
ja walla maksud seia ära maksma pea-
22 Octbr
wad, nimelt:
Jüri Willard 1 Rbl - 35 kp.
p. Hans - 1"  35 "
p. Jaan - 1 " 35 "
Auuliku Kohila mõisa walitsusele.
Niiisamma kui. No 81.
Rein Moor 1883 II pool 1 Rbl 35 kop.
Kabala mõisa walitsusele.
Niisamma kui No 81.
22 Octbr.
Hans Liiwahauk 1883 II pool 1 R. 35 k.
Waltu mõisa walitsusele -
Jüri Piilberg 1883 II pool 1 Rbl 35 kop.
22 Octobr
Mart Muulim " " " 1 " 35 "
Raiküla wallawalitsusele.
Nõnda kui No 81.
1, Tõnis Teramees - 1 Rbl 35 kop.
2, Tõnis Luukas - 1 " 35 "
20 Octbr.
3, Hans Tiiras - 1 " 35 "
Auuliku Pahkla mõisa walitsusele.
Mihkel Mahler 1883 I pool ja II pool
2 Rbl 45 kop.
Ohokotsu walla walitsusele.
Hans Tiismann - 1 Rbl 35 kop.
20 Octbr
Mart Tiismann 1 " 35 "
Auuliku Süd-Harju Hakenrihteri Herrale!
Rapla walla talitajal on säält poolt saadetud kirja
sest 5ma Aprillist e. No 1205 mööda Saha walla mehe
Mart Pikpõld ette trahwi raha maksa 10 rbl. ja Allo
talitajal on säelt poolt saadetud kirja sest 19. Maist e No
1570 mööda Kai Hergauk hospidali kulu maksa
7 rbl. 35 kop. Summa 17 rbl. 35 kop. Aga et Allost
Mart Weermanni 1881 ja 1882 a. pearaha 6 rubla 19 kop.
sinnu kohtuse on sisse maksnud, saab siin juures
weel 3 rbl. 16 kop. weel juure saadetud, et siis see trah-
wi raha 10 rubl. ja hospidali raha 7 rbl. 35 kop. maksetud
saawad, mille üle kwiitungid siia tagasi saata saa-
15. Juuni
wad palutud.
Tunnistus: Rapla walla walitsuse poolt
saab tunnistud, et selle tunnistuse ette näitaja
Peeter Andrejev (Pihkwa kubermangist päritud)
Rapla wallast Wenekaupmehe Siidor
25 Juuni 1883
ruun
Pistrofi käest ühe punase kõrwhobuse 7a, w.
ostnud.
Tõnis Erastuse pass ja maksu raamat postiga Tallinna
Pärnu maande ääre Sõbra poodi No 343. ära saadetud
22 Juuni 83
Wiiratsi walla walitsuse kirja No 172 päele
saab siit poolt täeda antud, et Andres Jürgen
soni kewadest saadik siin waldas ennast ei ole
elustanud, ja et tema elukoht siit walla walit,
susel praegu täedmatta on.
5. Juuli 1883.
Roosna Halliku walla walitsusele!
Siin waldas elweva pagar R. Baumanni juure on
üks noormees, nimega Juhan Thal töösse tulnud, kes
ennast ülemal nimetud wallast ütleb päritud olema, ja
tänawu aastal sõeawäe sissekutsumise al seisma. Juhan
Thal kiidab weel, et tema wana passi, kelle aeg on ümber ol
nud, Tallinna maha jäänud ja et tema kroono ja walla
maksud 1se Juuli k.p. 1883 a. maksetud olla. Et temal
ei mingisugust tunnistust siin ettenäidata ei ole, seepärast
saab ülemel nimetud walla walitsuse poolt täeda nõutud,
kas see Juhan Thali wälja ütlemine õige on, ja kui see
õige peaks olema, siis temale ühte üles pidamise tun-
7. Juuli
nistust kunni 1se Nowembri k. p.  seia walla walitsuse
Trükitud tunnistus Mart Tiiwasele 30 wersta
päele ülespidamiseks antud.
15. Juuli 1883
Wiiratsi walla walitsusele!
Ülemal nimetud walla walitsusele saab siin
juures minewe nädalis seia walda elama tulnud
säelt walla liikme Andres Jürgensoni wana walla
passi selle palwega saadetud, temale ühte uut
walla passi seia walla walitsuse kätte saata
Walla ja kroono maksusi Jürgensoni käest kül
wõimalik saada ei ole, sest et temal kogoni riided
selgas ei ole ja tema elo ülespidamine sealt wal-
la walitsusele täeda saab olema.
18. Juuli 1883.
kirja tehtud
23. Januar
Kohtowanem. O. Liemann
Auuliku Süd-Harjumaa Hakenrihteri Herrale,
Kui 1881 aastal Neekruti Sisse kutsumise lehed Neekruti
kommisionist peaksid ära saadetud olema, siis palun auuli
ku Hakenrihteri Herrad Lelle, Rapla, Hagudi ja Sikkal
di waldada sisse kutsumise arukirjad postiga minu kätte
saata, sest et neid 1881 a. Maakaitse wäemeeste arukirjade
walmistamise juures tarwis läheb.
30. Januar 1882
Kirjutaja O. Martinoff
Karl Ebruskile!
Siin juures saab teie enese ja poia Theodori pass
sid ära saadetud ja ühtlasi teada antud, et teie
poeg Theodor tänavu aastal Sõawäe sisse
kutsumise al seisab ja seepärast saab teile kõik
antud alnimetud küsimiste päele kahe nädali
aial kirja läbi seia walla walitsusele täeda anda.
1, Mitto wenda Theodoril, ehk mitto poega teil prae
gus olnud, kuidas nende nimed ja kui mitto
aastad nemad wanad on?
2, Mis keeled Theodor nägib?
3, Mis jäutuse sees Theodor oma kooli õpetuse järel
seisab, mil aastal, kuul, päewal, mis numbri al ja
kelle käest tema kooli tunnistust on saanud?
See kooli tunnistus peab seia saama saadetud,
ehk üks kohtu poolt kinnitud ärakiri (Copia)
seie saata.
4, mis ammet ehk töö Theodoril on?
Nende küsimiste wastused saawad sissekut
sumise arukirja ülese pantud.
Wallu walitsuse nimel:
2. Februar
Adresse, Haringistrasse No 193a
Jaan Tabaku passi ja maksu raamat postiga
Tallinna Kõsti wabriku wastu Weiseriku maiase
No 22 ära saadetud.
Auuliku Kohila mõisa walitsusele!
Nimetud mõisa walitsus saab palutud seal elawa
siit walle liikmetel see kindel käsk anda lasta
et nemad säädusliku trahwi ähwardamise juu-
res puudumata sel 20mal Februaril s.a. kell
10 e. l. oma kroonu ja walla maksud mis
hinge päel I pool 1882 wälja toob 1 rbl.30 kop.
siin walla maias walla kirjutajale ära
maksma peawad
6. Februar
1, Rein Moor
Talitaja J. Lipstahl
Kirjutaja: M. Martinoff
Atla walla walitsusele
Niisammuti kui No 9. Mihkel Linden
waldi pärast.
Käewa walla walitsusele niisammuti kui
No 9 Jüri Jüri p. Willardi pärast.
Kodila Talitaja andku käsku, et eel nime-
tud Rapla walla mehed oma pearaha
1881 II poole a. ette puudumata 7ma No-
wembri R.p. seia walla walitsuse ara
maksawad ja neile kuulutama, et
kui see raha nimetud päewal siin ära
maksetud ei ole, siis peawad nemad
6% trahwi maksma.
1, Anton Kasemets - 1 rbl 16 kop
2, Tõnis Koolmann - 1 " 16 "
12. Oktobr
3, Tõnis Luukas - 1 " 16 "
Talitaja J. Lipstahl.
Raiküla Talitaja andku käsku, et 7mal
Nowembril seia pearaha maksma
tuleb 1881 II poole a. ette:
1, Tõnis Terasmees 1 rbl. 16 kp.
12. Oktbr
Mihkel Lindenwaldt saab käsku oma
pea raha 1881 II poole aasta ette 1 rbl 16 kp.
puudumata 7ma Nowembri kuu päewaks
seia walla walitsuse ära maksa.
12. Oktbr.
Nurme Talitaja andku käsku, et Otto
Moon oma pearaha 1881 II poole a. ette
1 rbl. 16 kop. puudumata 7ma Nowembri
R. p. seie walla walitsuse ära äramaksab
Kehtna Talitaja andku Käsku, et 7mal
Nowembril seia pea raha maksma tulewad
1881 II poole a. ette:
1. Jüri Willard - 1 rbl. 16 kop.
2, poeg Hans - 1 " 16 "
3,  „  Jaan - 1 " 16 "
ja peale selle on weel Jüri Willardil.
1881 I poole a. ette wõlgu 24 "
Summa 3 rbl. 72 Kop.
Talitaja J Lipstahl
Kuusiku Talitaja andku käsku, et 7mal No-
wembril seia pea raha maksma tuleb
1881 II poole a. ette
1, Hans Liiwahauk - 1 rbl. 16 kop.
Talitaja J. Lipstahf.
Ohukotso Talitaja andku käsku, et 7mal
Nowembril seia pea raha maksma
tulewad 1881 II poole a. ette:
1, Mart Tiismann - 1 rbl. 16 kop.
3,  "  Mart - 1 " 16 "
Rein Moor saab käsku oma pearaha
1881 II poole a. ette 1 rub. 16 kop. puuduma
ta 7ma Nowembri k. p. seia walla walitsuse
OKtbr
ära maksa.
Auuliku Süd=Harju Hakenrihteri Her-
rale saadan siin juures pileti päele wälja tulnud
soldati Eduard Martinoffi pileti No1298 selle
palwega, tema ülespidamise piletid seia walla
13. Märts 1882.
walitsuse kätte saata.
Trükitud tunnistus Mihkel Mahlerile 30.wers
ta päele
17.Märts 1882
Teitaja J. Lipstahl
Auuliku Allo mõisa Herrad saab seeläbi pa
lutud alamal nimetud Rapla walla meeste
1882. I poole a. pearaha ära maksta.
1, Jüri Kiitmann - 1 rbl. 30 kop.
2, Jüri Piilberg - 1 " 30 kop.
3, Jüri Saarmann - 1" 30 "
4, Jüri Lindenwald -1" 30 "
5, Mart Neider - 1" 30 "
6, Jaan Kassakas - 1" 30 "
7, Georg Staub - 1" 30 "
18. Märts 1882.
Summa 9 " 10 kop
Juhan Tabaku pass ja maksu raamat Tallin-
na Paberi wabrikuse postiga ära saadetud.
22. Märts 1882
Kullamäe Maidla walla walitsusele!
Ülemal nimetud walla walitsus saab seeläbi siin
waldas elawa säelt walla liikmed Rein Bauman
ni palwe päele palutud temale ühte ülespida
mise tunnistust seia saata, kelle aeg kunni 1se
Juuli k. p. 1882.a. kestab. R. Baumann hakab
1se Aprili k. p. pagari ammetid ise siin päele ja on
temel seda tunnistust patendi wõtmise pärast wäga
tarwis. Et tee wäga sant on, ei ole temal wõimalik
ise senna tulla ja tema palub oma 1882.I poole
walla ja kroono maksudega kunni Juuni ehk
Juuli kuuni kannatade, siis saab tema ise senna
22. Märts 1882.
tulema ja kõik ära maksma.
Auuliku Süd=Harju Hakenrihteri Her,
560 järele saab täeda antud, et kõik soldatid
kes uue sõeawäe säedust mööda teenistuse
on astunud - walla kirjas seisawad ja mitte
maha kustutud ei ole saanud.
O. Martinoff
Süd-Harju Hakenrihteri Herrale saadan
siin juures wälja tulnud soldati Mihkel
Romoluse pileti. No 1594 selle palwega te-
ma ülespidamise piletid seia saata
3. April 1882.
AuulikuSüd-Harju Hakenrihteri Herra kirja
sest 21ma Decembrist 1881 a. sub. No 3485 päele saa
dan siin juures Jüri Treiali käest wälja pä-
ritud 9 rubla Kaarel Tamme heaks auuli-
ku kohtu herra kätte ja palun selle maksmise üle
ühte kinnitungi seia saata.
3. April
Auuliku Allo mõisa herrad saab seeläbi
palutud alamal nimetud Rapla wallamees
te 1883 I poole a. pearaha ära maksa:
1, Jüri Kiitmann 1 - 10 kop.
2, Jüri Piilberg - 1 " 10 "
3, Jüri Lindenwald - 1 " 10 "
4, Mart Neider - 1 " 10 "
5, Jaan Kassakas- 1 " 10 "
6, Georg Staub - 1 " 10 "
14. April 83.
Summa 6 " 60 "
Rapla wallawalitsuse poolt saab tunnistud
et selle tunnistuse ettenäitaja Rapla walla
liige Jaan Hoidepark walla walitsuse poolt
on walitud saanud ühte rumaleks läinud
siit walla liiged Jaan Tiiwas, Tartu linna
Kliinikusse wiia ja ära anda ja luba
antud selle tunnistusega ennast selle teerei
si pääl ülespidada.
19. April 1883.
Sõeawäe kohuse sisse kutsumise aru kirja 1883
a. ette postiga Tallinna Keiserliku Sõeawäekom-
missioni ära saadetud.
26. April 1883.
Jaan Rantusele. Siin juures saab teie
walla pass ja maksu raamat teie kätte saade-
tud ja peate seda passi Tallinnas Kaarli
kiriku juures endise Talki, nüüdse Baron Tolli
26 April
majas niipea kui kätte saate Rapla kihelkonna
kohtu herra poolt kinnitada lasuma, sest kohtu
elab praegu seal majas, korter No 1.
Auuliku Südharjuhakenrihteri herrale saab
seeläbi teada antud, et Rapla waldas 1883 a.
ümberkirjutust ei ole.
Auuliku Süd-Harju Hakenrihteri Herrale saa-
dan siin juures wäljatulnud soldat Jüri Kassemet,
sa pileti. No 4987 selle palwega tema ülespidamise
piletiid postiga seia saata.
4. Mai 1883
Waltu talitaja saab palutud Jüri Millerile,
kes Wanakubjal elada, - kindlad käsku anda,
et tema 14mal. Mai k. p. seia kohtuse tuleb
An Tiiwase kaebduses ühe püssi pärast.
5. Mai 1883
Keiserliku Tallinna Politseile.
Tallinnas elawa siit walla liikme Liisa Win-
kelmanni palwe päele saab siin juures tema
walla pass ära saadetud ja ühtlasi palutud seda
passi Liisa Winkelmanni kätte ära anda.
Liisa Winkelmann on oma kirja läbi
palunud Keiserliku Tallinna Politseise oma
passi ära saata ja mitte oma elukoha adressi
seia täeda annud, et tema enese kätte seda passi
oleks saata wõinud.
9. Mai 1883.
Tunnistus Jaan Reino p. Metsapihkule
ülespidamiseks 30 wersta päele
uumbri al
Tunnistus: Rapla walla walitsuse poolt tunnis
tud, et selle tunnistuse ette näitaja Willema
lesk Natalie Karlow Rapla waldas elab ja temal
õigus on, see temale kroonu poolt luba antud
17 Mai 1883
armoraha 3 rub. ühekuu peale keiserliku
Tallinna Renteist wastu wõtta
Tunnistus. Rapla walla walitsuse poolt saab
tunnistud, et selle tunnistuse ettenäitass Willem
poeg tumm Siidor Karlow Rapla waldas
17 Mai
elab ja temal õigus on temale kroonu poolt
lubatud armo raha 3 rub, ühe kuu peale keiser-
liku Tallinna Renteist wõib wastu wõtta.
Auuliku Südharju hakenrihteri herrale saab
siin juures Natalie ja Siidor Karlowi
piletid pensioni raamatud ja siit walla wallit-
suse tunnistused No 43 ja 44 selle palwega saa-
detud, et armulik Hakenrihteri Herrale neile
tunnistused weel juure kirjutaks, et oma pensioni
Renteist wõiwad wälja wõtta ja nende siit poolt
saadetud tunnistustega postiga seia tagasi
saadaks:
Ules pidamise tunnistus
Rapla walla walitsuse poolt saab selle tun-
nistuse, ettenäitaja Rapla walla liikmed
Annus Liemannile 46 a. wana, seda luba antud
ennast Tallinnas üles pidada alnimetud
päewast ühe aasta järele.
18. Mai 1883.
Waltu Talitajat saab palutud teistkorda
Jüri Millerile käsku anda, et tema 28nel
18 Mai
Mail seia walla kohtu ette tuleb An-
Tiiwase kaebduse asjas.
Kohhila mõisa walitsusele!
Nimetatud mõisa walitsus saab seeläbi
palutud seal elawa siit walla liikme
tel see kindel käsk anda lasta, et nemad
puudumata sel 28. Mai k. p. s.a. kel 10
e. l. oma kroonu ja walla maksud
seia ära maksma peawad nimelt:
Rein Moor 1883 I pool 1 rbl 10 kop.
Niisamma kui No 48
Jüri Willard 1883 I pool 1 rbl 10 kop.
poeg Hans "  "  1 " 10 "
"  Jaan "  "  1 " 10 "
Auuliku Lindforsi trüki koja
walitsust saab see läbi palutud all
nimetatud walla raamatute lehed
postiga seia saata
1 Walla elupaigade numrid ja nimede leh.
15 Walla nime juhataja lehte
25. Mail
20 laua registeri lehte
20 wälja walmistud kirjade lehte
15 Passi raamatu lehte
30 Walget passi lehte.
Wäljamalmistud kiri.
ette näituseks ja palun need patentid postiga
8. Febr. 1883.
seia jälle tagasi saata.
Keiserliku Harju Sõeawäekohuse Kreis Kommis-
sionile. Maakaitse wäemeeste arvu kirjad 1877- 1882
aasta ette postiga ära saadetud.
15. Febr. 1883.
Keiserliku Haggeri kihelkonna kohtule.
Rapla Jaama pidaja Karel Sulgeri
palwe peale saab keiserliku Haggeri
kihelkonna kohtule seeläbi teada antud,
et Karel Sulger on Keiserliku Haggeri
kihelkonna kohtu poolt temale saade
tud kirja sest 11ma Febr. c. sub No 41
läbi Kreiskohtu otsust teada saanud
oma kaebduse asjas Angeria mõisa
walitseja Raigus üle Keila laada
16 Febr
wõidussõitmise üle.
Rapla walla walitsuse nimel ja Karel
Raikülla walla walitsusele!
Saab palutud Mats Wõerahansule käsku
anda, et 5mal Märzil seia walla kohtuse tuleb
seda 8mal Januaril siin walla kohtus mõistetud
1 1/2 rubla ära maksma. Kui tema siis weel
minematta jättab, saab temale 1 rbl trahwi.
juure mõistetud.
21. Febr. 1883
Auuliku Rapla kihelkonna Õppetaja
Herrale saab seläbi teada antud, et Rapla
1 März
wallast 1882 a. kedagi Alawäeteenistusse
wastu wõetud ei saanud.
Tunnistus: Rapla walla kohtu poolt saab
tunistud, et selle tunistuse ette näitaja
Rapla walla liige Eestima Kreedit-
kassa Obligationi No 7727/272 ja registrist
5 März
Jann Bärensohn tõeste on ja et tema seda
Obligationi selge raha wasto soowib
ümber wahetada
Rapla walla walitsuse poolt saab tunnistud
et selts tunnistuse ettenäitaja Gregor Kusmin
ja Iwan Trofimow mõlemad Pihkwa kuber-
mangust päritud mõlemad enestele Rapla
wene kaupmehe Siidor Bistrofi käest 2 hoost
1 ruun lauk 60 rubla ette ja 1 ruun kõrw
9. März
lauk 20 rubla ette ostnud on ja et nemad
958
kirja No 756 päele saab täeda antud, et Tõnis Lub,
ja nimelist meest Rapla waldas ei ole, ja
et selle mehe ette Rapla wald ka hospidali
raha maksa ei pruugi.
18. März 1883
No 102.
Rapla walla Tallitaja maksab siin
jures Rapla walla pearaha 1881
II poole Aasta ette 158 rubla 45 kop
keiserlikku Tallinna Renteise ärra
ja pallub selle maksmisse üle ühe
sel Decembr.
Kwitungi
Tallitaja Jürri Lipsthal
103.
rale saadan siin juures 1881 II poole a. selle
rahu maksmise kwiitungi selle palwega,
sedda kwiitungi seia jälle tagasi saata.
7. Detsemb.
3503.
Auuliku Süd: Harju Hakenrihteri Herra
kirja No 3303 päele saadan siin juures Mih
kel Mahlmanni söötmise raha 1 rbl. 80 kop.
ära, ja selle maksmise üle ühte kwiitungi
seia saata.
5. Januar
Jerwakandii talitaja andku käsku, et
23. Januaril s.a. seie walla kohtuse tuleb.
Jüri Jaani p. Miller, - Raplast Pikka
peremehe Hans Willandi kaebduse asjas
teenistuse kauba ärarikumise pärast.
2. Januar 1882.
Kohtu w. O. Liemann
Auuliku Rapla Õpetaja Herrale saab
seeläbi täeda antud, et Rapla wallast mööda
wastu wõetud.
13. Januar
Wallawalitsuse nimel Kirjutaja B. Martinoff
Tõnis Erastuse pass ja maksu raamat postiga
ära saadetud Tallinna Pärnu maande äres
Sõbra poodi. Maia No 313.
16. Januar
B. Martinoff
Jerwakandi Talitaja andku teistkorda
Jüri Jaani p. Millerile käsku, et tema 6mal
Februaril s. a. seia walla kohtu ette tuleb selle
siitpoolt saadetud kirja No 2 sees nimetud
kaebduse asjas ja temale kuulutada, et kui
tema jälle tulemata jääb, siis saab tema
Auuliku Süd-Harju Hakenrihteri Herrale saab
siit poolt saadetud kirja No 95 sees Rapla aap-
tekri Magassi wõla pärast nüüd teada antud, et
kaupmees Gutmann on heile see 1 Setwert rukid
Bienerti wõla ette kotiga seia Magasisse pandiks
11. Novembr
pannud ja sellega on siis see wõlg Magasisse
ära tasutud.
262.
Wana Woidu kog. kohtu kirja sest 4. Nowemb.
s. a. No 262 päele saab seeläbi täeda antud, et
Jaan Masing on käsku saanud wiibimata
seda raha ära maksa, ja tema seda on kohtole
lubanud niipea kui tee paremaks läheb, et senna
woib tulla, ehk kui see temal woimalik ei ole,
siis Tallinnast postiga see raha senna saata.
Oma koha ostmise kontrahtide alla kirjutamise
pärast saab tema sein kih. kohtu kaebdust tõstm
19. Noweb
Inglisti walla walitsuse kirja No 52 p. päele
saab siit poolt täeda antud, et Kristian Lie-
mann praegu siin waldas ei ela, ja ka tema
wennal, kui siin waldas elub, - täedmata
on, kus Kristian praegu ennast ülese peab.
23. Novemb.
Auustatud  Wana Woidu kog. kohtule saab siin
juures Jaan Maasingi wõlgnewad intressid
rahad üks sadda üheksa teistkümme Rubla
ära saadetud ja palutud see raha Jaan
Keerig pärandajatte heaks wilja maksa ja
wiljamaksmise üle üks kwiitung seia seati
Sest rahast jääb selle aasta Märtsi kuu intresside
ette 62 rbl. 50 kop.
Selle aasta Septembi kuu intressid 56 " 25 "
Siis jääb weel ette -- 25 "
24. Nowembr
Summa 119 Rbl. 10 kp.
Auuliku Süd-Harju Hakenrihteri Her-
rale saab seeläbi täeda antud, et Jüri Kalm
Kabala wallast see 7ma Nowembril siin koht
tus mõistatud 3 1/2 rubla. Mihkel Uustalu heaks
seia on ära maksnud ja on palunud selle
maksmise üle auuliku Hakenrihteri Her
rale täeda anda.
25. Nowembr
Walla kohto nimel kirjutaja O. Martinoff
Kullama walla walitsuse kirja Rapla
mõisa politseile. No 9 päele saab siit walla
walitsuse poolt täeda antud, et Hans Holm
berg mitte enam siin ei ela, waid siin
Kihelkonnas: Waltu mõisas Jüripäewast
saadik ennast elustab
27. Nowembr
Trukitud tunnistus 30 wersta päele Aadu
Randtorfile 70 a. wana, antud.
19. März 1883
Kuusiku Talitaja saab palutud seal waldas
elawa Allo mehe Jüri Willardile käsku an
da, et tema 2 Aprilli kuu päewal seia wal-
la kohtu ette tuleb Allost Sillaotsa sulase
Hans Kruuse kaebduses, et on mööda läinud
19 März
Rapla laada Esmaspäewa õhtul teda laada
platsil 3 kord löönud.
Rapla walla kohtu poolt saab tunnistud, et
siin juures olewa. R Wanaräega talukoha pä-
rast tehtud kontraktid on Jüri Romolus,
Mats Tulp ja Tio Tulp poolt alla kirjutud
saanud ja neile ette loetud ja ära seletud
25. März.
Auuliku Tallinna Tompäe pearaha Kommissioni
walitsusele!
Rapla Kaupmees ja pagar Karl Gutmann
on hiljutu ühe Tallinna Tompäe bürgeri okladi
hingekirjas seiswa pagari selli nimega Klingberg
oma juure teenistuse wõtnud, kellel mitte ühte
ülespidamise tunnistust ehk maksude kwiitungi seia
walla walitsusele ettenäidata ei ole. Walla walit
suse pärimise pääle lubas Gutmann nimetud Klin
gebergile ühte ülespidamise tunnistust muretseda
ja ütleb enese ülemal nimetud Kommissioni
walitsusele ühe kirja saatnud olema ja ka wastust
palunud, aga ühte wastust weel seiamaale mitte
saanud. - Seepärast saab ülemal nimetud
Kommissioni walitsust tungiwald palutud seia wal-
la walitsusele täeda anda, kas üks Klingeberg
pagarisell
temal wõlgu koguduse maksusi praegu on ja
kas ülemal nimetud Kommissioni walitsus
ühe poole aastu ülespidamise tunnistuse Klin-
gabergile annaks, kui Gutmann tema palgast
10 rbl tema wõlgade tasumiseks, kui neid peaks olema -
ära maksab. Kui pool aastad jälle möödas on
ja Klingeberg selle aia tema juures on teenis-
tuses olnud, siis saab Gutmann jälle 10-15 rbl.
31. März
tema wõlgu ära maksma.
Kõrgeste auustud Rapla kihelkonna Eesti
maa wastastiku tulekahju kinnitamise
seltsi takserja Graf v. Tiesenhausen
härrale.
Auuliku Grafi härrale saab siin juures
Rapla wallast Uueräga talukoha
tulekassa aru lehed selle palwega saade
tud, et auulik Grafi herra omapoolt
nende lehte sees nimetud Eluhooned
600 rub wäärt olema kinnitaks ja siis
need lehed postige seia tagasi saadak-
siwad. See maja on tõega enam
kui 600 rub. wäärt ja seisab Rapla
kiriku juurest 3 wersta Tallinna poole
minna pahemat kät tee äres (Wana
räga pere ligidal) mis ehk auulik
Rapla walla walitsuse poolt saab siin juures
Rapla walla pearaha 1882. II poole a. ette 171 hin,
ge päelt 159 rubla 89 kop. Keiserliku Tallin
na Renteise ära maksetud.
29. Nowemb.
Talitaja Jüri Lipstahl
Auustud Lindoorssi p. pärijatte trüki koia walitsust
saab seeläbi alandlikult palutud postiga seia
walla walitsusele alnimetud kogukonna raama,
tublehed saata:
Passiraamat - 20 "