Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
wiskas kompsud õlale ja tuleb nüüd
siiapoole. Lähme aknast eemale.
(eemalduwad)
Motja (on kangesti ärewil). Oh, jumaluke!
Ei tea, kuidas me teda wastu peaks;
me wõtma?.. Kuidas teretama ja...
ja-ja, üldse, et see tema maitset ja
arwamist meie kohta ei saaks rikkuma?
(Waatab enda kleidi peale). Ja, oh juma-
luke küll, - mul igapäewane wana
kleit seljas!.. Ma jooksen ruttu ja pa-
nen teise... Kumb on, Klaarake, ilu-
sam - kas heleroheline, wõi walge,
wõi roosa triibuline, wõi see mida
me alles õmblesime?
ta astub juba trepi astmeid mööda
"puhkuselt" vabaks sai läks kolhoosi, kus aga jälle
hakkas "oma õigust ja saatust" tarvitama kuni jälle
rahvakohtu ees süüpingis istus, veskijuurest viljavarguse
peksumasina põletamise ja "oma õiguste ja säätuste"
pärast ja rahva kohus mõistis talle 10 aastat "puhkust"
Jälle sattusin oma sõbraga sinna sama kolhoosi kus
ma varemalt pikakehalise süü asja rahvakohtu ees
kuulasin. Ei tahtnud esiteks ma seda kolhoosi äragi
tunda, teistmoodi oli kõik. Palju suurem elektri valgus
aknast kumab välja. Tallis, saunas, Töötoas sepkojas
kontoris ja klubis igal pool sisse saatud elektor. Väljas
klubi ukse kohal punaste tahtede taga põleb elekrilamp
kõrval paremat kätt on aken seespoolt paberiga kinni, seda
kambrit kutsutakse "part kabinet". Laua otsas istub
paks tüse mees kruus käes, teisel pool lauda pikakehaline
rohkem aga kõverasse kiskund kui siis kui 10 aastat sai
kallab kruusi täis "joo väimees poeg võtame julgust ja siis
näitelavale lugemise toa juhatajale "õpetust" kuidas
julgeb tema seinalehes mind ja minu väimeest kes
isegi suur mees on kolhoosis partorg ja tema kuradi
näru hakab meid seinalehes kirjutama, et meie
part kabinetis joome" Istusin sõbrakõrval klubis ja
vaatasin piinlikult pealt kuidas äiapapa ja väimees
lugemise toa juhatajat tõrvasid, selle eest, et võitlust peab
joomise vastu koosolekutel ja seinalehes
(Nõeluja)
kui kõige selle faschistliku ümberkäimise ja
metsikute töötingimuste tagajärjel Miller kevadel
närvivapustust üle elas siis peteti ta harosakonna
juhataja, nüüd arreteeritud kahjuri, kaasabil
hullumaija, kust ta, kui terwe inimene, muidugi
kohe välja lasti.
Direktori palka saab Paulmann ainult
nimepidi, sest õppetööd ta ei organiseeri, ega oskagi
organiseerida. Läinud talvel õpetas Paulmann vene
ja eesti keelt ning sai puha muidu ligi tuhat rubla
palka, viies selle eest häbematut kahjuritööd koolis.
Paulmanni õpetatud 5-es ja 6-es klass tegid sügi-
sel järgmisse klassi astudes vigu 100 sõna peale:
5-es kass: 29-st kuni 113-ni, 6-es klass: 45-st kuni 94-ni.
Kevadistel katsetel oli aga neil õpilastel vigu koguni
vähe ning märgid "väga hea," "hea" ja rahuloldav".
sellepärast viidi kõik üle. See kõik näitab, et
kevadised diktandid olid meelega võltsitud, et
vale-näitajaid saada. Kuuendas klassis jäeti peale
selle veel palju vigu ja diktantides parandamata,
et aga märgid paremad võiks panna. Need vead
kaasa loetud, oleks 12 õpilase hulgast ainult 2
võinud seitsmendasse klassi üle viia, ja sedagi ainult
tingimisi, sest kogu Paulmanni kogu õpetamine ja
töö arvestamine oli võltsimine ja kuritahtlik
kahjustamine.
minu peale näidata, et mina
tegemist tegin. Muidugi mõista
nagu ma tähendasin, et kogu aeg
võitlust pidada, et nüüd mehed ise
sarnselt isikutega kui Vagistrem
on sidimes ja kogu aeg oma musta
kirjates, siis täivis ka kellegi peale
midagi otsida et ennast puhtaks
pesta. Nüüd on siis minu kõri
kallal Palun "Edasi" toimetust
kui tuleb tarvis, selgitada sm.
Nabeli andmed meie kooli ja minu
vahekord raiooni organisatsioondega,
kuidas nad katsusid mind tallata ja
kooli igakülgselt mustata "nii et sm
Nabel sai täieliku pildi raiooni
org-dest ja nende suhtumine eesti koolile
ja ühes minule. Kom tervitusega Tamm
Peatab rong, kolhoosi ees kus minul
Nagu kõigil algab rõõmus töö.
Tunnen kuidas kätterammu himmul
vaojaotus tõuseb rammus sööt
Töös ja rõõmus nagu eladeski
Pole nähtud meie tuleme -
Eilne kehvik, sulane ja keskmik
Kolektiivi kaudu võidule
Siin ei ole vaenlase aset
Kellepäralt oli enne jõud.
Ta on peidus, ta on täna tasem
Kahjurina pidades veel nõu.
Sellepärast olemegi valvel
Alati ja igalpool, kus veel
Varjab oma unistusi halba
Selle põllu eilne peremees
Teadku ta, et eilset päeva seda
tema rõõmus tagasi ei töö
Ajalugu kätte võtnud keda
Jõud, mis ilma tervelt uueks loob.
Oudova 31IX-35.a.
mina ütelsin makske mulle heina
tööeest 75 rub ja 60 rubla mis teie
oma wolil oblikatside peale üle
wiisite mina saatsin lennika
naloki mul on lenni täht et raha
naloki peale antud ja siis on mul
72 rubla veel maksa ja olemeki
50 k.
ja onki 262 ru 50 kob aga Pretsetad.
ütles mina ei tunista heinatööd
ega ka oblikatsi raha. Kui ära ei
maksa oled aresteritud nii kaua
kui sinu kraam kodus ära wiiaks
olin öö ja päewa arestis kui küsi
sin antke säia mina tulin kodust
eila ilma söömata siis naerti et
õppi ilma söömata elama siis tuli
militja ja misa ütelsin laskemind
kodu sest minu naine tuli siia
minule süia tooma ja ütles et nüid
olewad meie kraam ära wiitud
Siis wabastas mind militsa
ja ütles wõid kodu minna.
kui kodu tulin leitsin et Obune
lubas selle ka viia, et jääks lagedale ja lõpuks lahetab
seinad, nii ta ähvardas. Liisi pilk muutub lootuse-
tult kurvaks. mees pingil pigistab terve käe sõrmed
kramplikult rusikasse
Roobert pole siin käinud,
- Ei.
Jälle vaikus ja vihma pladin. nüüd just kui
jääks vihm harvemaks. Liisi tahab minna välja
vaatama, kas vihm üle jääb ja siis minna viima
seisatab ta vähe ja teeb siis ukse haagist lahti..
Kohi kostavad lurtsuvad sammud. Ja kare hääl
hüüab
Seista, käed üles
Liisi näeb kuidas salk mehi kolmel neist seljas püssid
kuid ilma sõjaväe vormita, nagu jahimehed. rüsinal
tungivad koridori Liisit ees tuppa lükates.
Võsu on välgukiirusel püsti karanud ja põgenes
taha tuppa vist lootes leida akent. mis aga õlgede
ja latitega kinni on ja nii pisuka, et ei mahuksgi läbi säält
Loll, käib Liisil läbi pää, oleks juoksund parem
rehe tuppa, säält rehealla... Oleks vast pääsenud veel.
Kuid tal tuleb meelde Võsu haav... nõrkus... võib olla
poleks jõudnud kuhugile.
Kohe olevad otsijad ka taga toas.
Nüüd istus Võsu rahuliku näoga laua ääres ja vilistas
tasakene läbi hammaste.
Eees esitati Liisile küsimusi
Oled sina Rakvere kreisi L. valla kodanik Liise Palluk.
Jah see ma olen.
Kus sinu õde on.
peab tulema "Edasi" mees" ja kirjutama
sest Nikolai Ugoodnik sellest ei kirjuta.
Wõi tunnete kõigis kolhoosi hädades
ei kirjuta?
Kui Teie olete teadlik kolhoosnik ja
tõepoolest tahate wõidelda kolhoosi
tulemlikuks ja kolhoosnikkude jõukaks
di korralikult "Edasile" sõnumeid saat-
ma, kui tahate ühes ujuda pastal Lõh-
musega, kes kolhoosi allawett "juhib", siis
29/XII 33 "Edasi" Maaosakonna juhataja
Kitsed kapsaias!
Uurimisele
Kahjurid segawad kaswatus tööd
Tomsk - nõukogude koolilinn.
Tomskisse koguneb sadandeta ja
tuhandete kilomeetrite tagant noori
kolhoosidest ja linnadest, et end ettewal-
mistada sotsialismi ehitustööks
Kolhoosnikud ja töölised saadawad
siia omi lapsi, et neist kaswatada tugewaid
sotsialismi ehitustöö kaadreid.
Laiast Siberist koguneb Tomskisse
kümneid eestlasi, et omada kesk ja
kõrgemat haridust. Tulles eesti keskkonnast,
vallates pahatihti mitteküllaldaselt vene keelt,
tekkib neis tarwidus eesti seltskonna järele.
kust weel lõplikult pole wäljajuurdunud
eilse kapitalistliku küla pahed, ei oma
nad küllaldaselt klassiteadwust ega
klassiwalwelolekut seltskonna walimisel.
Koolide ühiselamud ei paku kahjuks
võimalusi ühisteks kooswiibimisteks, siis
on Tomski eesti üliõpilased hakanud
siin elawate eestlaste
endi kooskäimisi korraldama erakorterites.
Kahjuks leidub aga Tomski eestlaste
hulgas väga palju nõukogude korrale
vaenulikku elementi: külast arajooksnud
kulakuid, spekulante jne. Sidemete
pidamine sarnast isikute on noorsoole
eriti kahjulik.
Nii on noorte koos käimise kohtadeks
Sowjetski uul. nr. 15 asuw Wanniku korter
ja Oktoobri uulitsas asuw A. Müli korter.
Mõlema warjawad oma õiget nägu
töölise maske taha. Esimene ühes wennaga
töötawad tislerina, teine elektromontöörina
Vannik omab kahekordse maja ja
võtab omale sissetulekuid korteritega
spekuleerimisega. Alumine kord on tal
kellegile spekulandile väljaüüritud, kes
omakorda nurke välja üürib üliõpilastele,
võttes 20-30 rubla nurga eest. Ülemiselt
korruselt, kus Vannik ise elab, on tal välja-
üüritud kolm tuba, võttes toalt 30-40
rubla kuus.
veski omanik. Karistatud isik.
oma jutuajamistes annawad nad
varjatult tunda endi waenulikkust
nõukogude korrale. Tihti korraldakse
neis korteris ühes üliõpilastega joomin-
guid kus juba peremehed ei ole kitsi
nõukogude korra kritiseerimisega ja endise
"hea aja" ülistamisega.
Mõlemad omavad sugulussidemeid
Eestis elawate optantidega. Ka omawad
nad kirjawahetuse välismaaga.
Sarnased isikud kulakud ja spekulandid
loomulikult lõhuwad eesti kolhoosoliku
noorsoo kaswatustööd. Aeg oleks nõukogude
võimudel paljastada nende isikute musta
minewikku ja praegust waenulikku tegewust,
ning neilt võtta wõimalus kahjuritööd jätkat
eestlaste seas
Soowitataw oleks, et seltskondlikud
organisatsioonid annaksid sotsialistlikku
abi Tomskis õppiwale eesti koolinoorsoole,
muretsedes neile klubi, kus saaks jätkatud
koolis alustatud kaswatustööd, kus tugewamad
saaksid aidata nõrgemaid edasi jõudmises, kus
Stalinlikule rahwuspoliitikale rajanedes saaks kas-
N 1339/ 21-p.
29/ X 35
Leningradi Edasi toimetuse juures
asuw Juriidiline abi
Lõtskowo raioonist
Jablon ja Eesti küla nõukogust
kod. Elmar Warow.
Palwekiri!
Palun ülewal nimetatud, asuwas kohas
Juriidilisel abil lahendada küsimus mis on
käes olewal ajal õige tähtis, nüüd lahendan mina
küsimuse millel tahan mina teilt selgitust
saada. Nagu olen juba 1931 aastast saadik
kolhoosi "Koidu" liige mis kannab praegust
nime "Edasi" se on praegu kaks kolhoosi kokku
ühentatud mis on kõige wiletsamas seisukorras
kõige oma ette wõttetega paegus on ehitusel
karjalaut 60 looma jaoks ja termi ait
lubadus lõpetada ehitus esimiseks oktoobriks
käes olewal aastal, mis alustati aprilli kuul
mis näitab pilti pooleldi tehtud.
isama ära anto ja Raali Jaan, kus kah öösetel wetas kolgosi
wara lajale et mis see teile puutup loo lähep üks ika peab
minema. kui joonima akate siis wõime teit kolgosit minema
ajata. selle sõna peale ollit kõig irmus ja antsid nõususe et Talwigu
prikateri Emma peab minema. Kuid sele klasi waenlasel Talwig
Karlal, saie natuge segatus: ja palus et jäta tema Emma koiu
et tema ei uskwad naist kaugemale oma külla jätta?
nii jäigi oplastise minemada kõikostsid sõnawada kolkosis
juu pahantada ei tohi mujtu eitedagse wälja: uwas astags
See olli 1936 aastast wõtis enast see Talwig Kaela lahti prigatirist
ja asus parema lõhgumise tööpeale tema asus põlumisinate Mehanigus
kus ajas kõig põlu masinad nurja mis pikendas wilja
koristust praegusel ajal töödap teine nii sama taos käsinol
rahwa waenlasena: põletasit oos kolgasi wõsa ära 1937 aastal kewatel.
põles töörwa ajamise waprigi ära ise olli tema sele jures aga
mis ütlep kolkosi esimes Kõiwopuu Aleksander jkawene
wiina jöödig kes teda rohgem jotap sellele annab parema õjkuse
Kõiwopuu Naine on kange usuasjade käidse
seadja tema agiterib niiuhgelt ümruskona elanige selle et watage
et nüid uuwe konstitututsju järele antagse kõik õiguset wõime
kirigud korda sedda isegi ristip lapsi ja matap sellest
wõtap tasu aga mis siis mees teep see koht on nisugune
kõig kolgosi ellu on sellise jutiwuses: kas see on well uwe ellu
seadus et well wanna wiisil külitagse Estonsgis wilja üksi-
kude penartele kas siis tõeste ei sudags niiteha et tera põlte
olegs külwadud kõige enambjaku suurte nurmenna nagu nabri
242 13 XII 32a
O. N. V. P. koolist:
Löödi välja kulak Puksa Eduard ja kulak-
line element Eks Karl. Kuid kooli juhatus
juba üle poole kuu söödab kooli kulul neid, söögi
taloonid on antud kunni 15da dets. ühtlasi
elavad ühiselumajas. Kus teiste õppuritele enda
"häda kaebavad, et liiga olla tehtud" neile.
Nähtavasti tunneb kooli juhatas haledust kulakute
suhtes, sest teiste organisatsioonide peale suru-
misel viisid nad otsuse kulakute suhtes täide.
Ühtlasi moonutab kooli juhatus oportunistliselt
R. K. otsust 15 XI 32. Töölt puudujate ja töölt lahkujate
Eesti sektori juhataja Külaots suhtub kirjandus-
ringisse, kui mingisugusse salaorganisatsioo-
nisse, peale ringi koosolekuid küsib õpureilt
ringi liikmeilt, "et mis see Maurer teid siin
agiteerib, et ta on ju pusaa mees." Ukse
taga käib salaja kuulamas, kui ringi koos-
olek. Iga ringi koosoleku ehk büroo koos-
oleku järele küsib, nagu näituseks 10 dets.
büroo koosolek, et mis koosolek see jälle
oli, mis see Maurer siin käima peaks
agiteerimas teid.
Ja see on kõige parem laul
Tuule õrna õhule
Waatkem alla oru põhja
Ülle lille hilkuse.
Vaatkem kuidas oja keerleb.
Läbi luha läikiva.
Ja siis hüütkem alla orgu
Ilus oled Isamaa (kaks kord)
Tint: Vaat kui ilus oli see laul
Kikas: Sinu laul ei maksa midagi,
kes sinna mägedele ikka saab,
aga vaat minul on laul, see,
mina arvan sinule ei meeldi.
Olgu see kauges Ameerikas
Olgu see Siberis siin
Olgu see kuumas Hispanijas
Igal pool naised ja viin.
See on juba asi, kuhu sa ei lähe
seal on naised ja viin (eesriie). lõpp.
kindla tõe andmetega
millisest ühiskond
peab oma osa
avaltama ja uue
käigu andma
Loodan et saan mõnda
gi edu saavutust ja
ka väär nähtust
ühis töös paberilee
panema ja teile
Pealegi oleks hea kui
annate ruumi 16a oktobri
päeva lehes selleks tahan
valgustada Oudava raiooni
majantuslist ja kultuura-
list tõusu tehes vordlust
Kom Tern.
17/X-33
Edasi toimetusele.
(A. Heinman)
Kirjutasin Sulevi-Salwe asiades ilma aegu
endast ja isast. Asi on küll järgmine et
60 a. ise ja 57a ema kellel invaliidi tunistused ja
tööline 75 aastane isa õde, kuid kui nad ennem
kihutasid mind minema lubades parem töölisi pidada
ja sidudes end endise väike võõra elevandiga, tappsid
ühes sellega venna ja olid valmis minul kas vii viimase
võtma seljast siis 1930a viisin mina neid maksustuse
alla, millest seekord pääsesid, ning päästku nad ka
endid nüüd ise. Ning ei sõida mina selleks sinna.
Tahtsin enda asia, sellepärast et palju kanatada
võtlesin järele, Saarega juttu ajades, et Maurer,
kui ta ka kirjutas solki, saal osast veast aru ja
aitab selle vea tagajärgi parandada ning ega
see Maurer nii kui teised võisid saada eksitud
ja nii kui Miilendri ofitseride kaup nii ka
Teppe kaup "Sulevi" kolhoosis haara ja püüab
igast üle korrest kui upperja kinni haarata, tegut-
sedes õige kavalate soppaste võttetega. Kuid sopp
läheb pesus välja. Kommunistide vaheline tüli
lõhuks aga tööd ja valaks vett kulaku veskile.
Arusaamatused tulevad lahendada, vahekorrad
likviteerida teisiti töö on võimata.
näitleda. Nüüd läks kõik mokka "Kuradi kommunistid
ja vana tobu Raas ajasid kogu värgi segi". Ellumine-
vad unelmad nurjusid.
- Phtüi, kuradid! küll teevad elu täis, - kirus Sahak oma
kabinettis seinast-seina tampides. Sageli helises telefon
ja Sahaks sõimas voorimehena telefonijaama preilisi, kes
täna nagu kiuste eksisid
- Käige põrgu oma haiglaga! Ise olete haiged!
- Mis? Kuld Lõvi? Pange oma kuldlõvi... ja Sahak
riputas telefoni toru jõuga konksule, nii et kivi seinalt
purunes lubja tolm, mis põrandale valge pulbrina langus.
Teistest ruumest kostus vahetpidamata müra. Polit-
seinikud jooksid trepist üles-alla. Täna olid kõik teenis-
tusest vabad konstaablid kohal, just niisama nagu
kodusõja päevil, kui enamlased linna all olivad.
Kui politsei jaoskonda mõni joomar või "ööliplik" talutadi,
siis polnud kellegil aega põhjust pärida - ühe sõnaga, käsu-
tadi nabitu pogrisse pista.
- Anna täis kukla, et teine kord sarnasel ajal tülitama
ei tule!
Kabinettis aga sõimas härra Sahak.
Allo... kuulan... kur-radile!
Jaoskonna ülema abi, endine "kalot" Maralong
I waatus
Koolituba. Sees Motja ja Klaaru.
Motja (joostes edew-rõõmsalt mööda tuba).
Klaara, Klaarake! On see siis ikka tõsi,
et warsti siia, sulle abiks, Leningradist
uus kooliõpetaja tuleb?.. Ja weel meeste-
rahwas!. .(Jääb mõttesse). Aga kas peaks
ta ka ilus, sümpaatiline olema?
Klaara (poolpahaselt). Kuule Motja, jäta üks-
kord juba oma kergemeelsus! Pean ma
siis kõike seda teadma - on ta sulle
meele järele wõi wastumeelt - sümpaati-
line wõi antipaatiline? Egas ma mõni
prohwet ole! (Irooniliselt). No ja si-
nule on see lõppude lõpuks üks kõik
missugune ta ka ei oleks!..
Motja (tehtud pahameelega). Kuule, Klaara,
Kuidas sul häbi ei ole nii rääkida!
Ma räägin sinuga, kui sõbrannaga.
Toots: Tubli, tubli! Noh istuge siis kah.
(Ulatab Filipile tabureti)
Filip (istudes): Suur tänu
(Klaara läheb akna juurde ja jääb sealt
walja waatama)
Filip: Tulite wist Leningradist kohe?
Toots: Jah Leningradist.
Filip: Siis olete wist Eesti Pedtehnikumi
lõpetaja?
Toots: Ja-jah! Tänawu lõpetasin.
Filip: Ilus... Teete kah suitsu?
(Pakub paberossi)
Toots (wõttes): No jah, eks seda saa ik-
ka tõmmatud!
(Süütawad paberossid põlema)
Filip: Niisiis. Tähendab, nüüd on meil
jälle üks uus tööline lisaks...
Meil on muuseas tänawu suured
plaanid kultuuratöö läbiwiimises
Kolmandal rekkomissioni liikmel ei jäänudgi muud paremad kui järele
anda sellega, et uus täijeline rewideerimine peatselt saab ette wõetud.
6 Nowembri õhtuks oli kantseleisse koosolek kokku kutsutud. Koospera-
tiivi esimees sm Sokolow oli juhatuse ja rewkomissioni liikmetele kut-
sesedelid saatnud, mis ühtlasi ka nagu pääsetähtedeks olid. Koosolekule
oliwad ilmunud mehi naisi lapsi - oma kooperatiivi liikmed ja mitteliikmed,
pillimehega kokku 29 inimest. Seltsimees Naumenko pidas õige lühikese
kõne, millest selgus, et meil on nüüd nii edasi jõutud, et igas majas loe-
takse Lermontowi ja teisa klassikuid ja et on tarwis seltsimeest Sokolowi
ja teisa juhatuse poolt selleks wälja eraldud isikuid premeerida. Peale paari
isiku on kõik kooperatiivi liikmed ja mitteliikmed, ka pillimees kokku 27 kätt
üles tõstnud, sellega kuulutati, et üldkoosolek on otsustanud, ühel häälel,
premeerida esitatud seltsimehi. Nii siis kooperatiivi juhatus oli õige
lihtsalt üldkoosoleku pidamisega hakkama saanud - oma naeste ja
lastega ja mõne kutsutud külalisega. Järg anti pillimehe kätte koosole-
kud edasi jätkata. Algas wägew tants. Sm. Sokolow oli laua lasknud
katta millel mõne sisuliselt wälja walitud wotka pudelid, küll wär-
wiliste ja wärwita wedilikuga olid, mis aitasid koosolijate meeleolu
ülenda ja suppistetele alla pääsu teed ette uhtuda.
Korteri kooperatiiwis on meil 13 maja ja majakest ja nimekirja järele
peab kõiki kutsumma ja enamus koosolema. Kui enamus kokku ei tule,
siis otsustab kolmanda korra kutsel igasugune koosseis asjad.
See paar sada rubla ei ole nii suur asi kui dokument: Üldkoosolek
permeeris. See kõlbad mitmese kohta, isegi nende wastu, kes julge-
wad ütelda, et sm. Sokolow ei kõlba kooperatiivi esimehe kohale,
ehk, et ta on paha.
Imelikum on kõigis selles, et kõiki niisugusi nigelaid wigurid püütakse par-
tei nimel ja parteilaste heaks kiitmisel läbi wiia. See heidutab elanikka koope-
ratiiwis.
Kooperatiivi juhatuse liikmed, peale ühe, ütlewad endid kompartei liikmed
olewad, kuid tegudest see wälja ei paista ja minkisugust usalduse wäärt
dokumenti ette ei näita. Kelledega siin õigeti tegemist on. Kas omapead
jäätud wõimatu nõrkade parteilastega wõi kellegi teistega?
Oktoobri algul, enne rewkomissioni walimist, kutsuti kellegi poolt partei
koosolek siin kokku. Koosolek kuulutati kinniseks - olla tähtsad asjad. Koos-
olekul kooperatiivi juhatuse liikmed näitasid hulga peale ühe partei kaardi
nuari kuust peale maksmata: Koosolekust wõttis osa Raiooni inst-
ruktor sm Lugawskvi ja waatas seda wõlga olewat kaarti,- seletas, et ei
olla see tähtis. Kuid selle seltsimehe seletused, nii selles, kui teistes asjades
ei ole kuigi usalduse wäärt. Selle seltsimehel ei ole wist miski asi tähtis.
Oleks see teisiti, oleks ka meie kooperatiivi asjad teisiti.
Raske on kui kohalist keelt ei oska - kohe tuntakse ära
et wäljamaalane oled ja mõned muigawad pilkawalt naerda.
kaitsepalitsei hoone peasissekäik on täna ööseks lukus-
tud. Aga see ei tähenda veel, et selle ukse taga kõik vaga-
ne on. Kui peauks lukustud - siis toimivad hoones üli
tähtsad tegevused. Nii ka täna: hoones keeb töö, koja-
labirintis peitunud üksikkabinettides tegutsevad sala-
päralised olendid. Need olendid on andunud ennast
spetsiaalsusele - kommunistide püüdmisele.
Täna ööne palavikule sarnlev tegevus küünib lähe-
ma praktilise ülesande suundas-maksku mis maksab
aga kommunistide ennustus homsepäeva suhtes peab
nurjuma. Tööliste ühise väerinna esimese mai rongi-
käik peab segatud saama! See oli täna K. P. lipukiri.
Särase lipukirja all silivad kojalabirintis kullerid,
klõbistuvad kirjutismasinatel poleeritud küüntega
sõrmed, kriuksuvad paberil suled ja jooksevad ülemuse
kabineti vahet sekretärid. Sama lipukirja all välju-
vad tagantukse kaudu mustad varjud. Mütsid sügavalt
pähe vaotatud, kraed üleval, palitu põuetaskus order
arreteerimiseks - kaovad need varjud ööhämarusse.
"kapo" firma mustad autod vilksatuvad linna
tänavil, peatuvad kuskil tööliste aguli umbuulitsal,
õgivad endasse sõitja ja kihutavad tagasi. Oma
154/8.III.35 a.
Palun selgitada jäargmis seisu-
korda:
1919 a. saadik mina tarvitasin kui
arendatoor maa platsi. 1933 a
ma antsin palve kirja sisse võtta
mõned puud platsilt maha, et
tarvitada taielikult tervelt külvi
või kartulite alla, sest mul on
lehm. Sovet luba puute maha
võtmisek ei andnud, nii siis
osa sellest maa tükist jai ki
jallegi lihtsalt heina alla
1934 a. sügisel see kundmata
maatükk anti teise töölisele,
kes juba hakkas vähehaaval kund-
ma, ilma aga puute maha võt-
mata sääl ei saa midagi ära
teha. Kas on õigus kohalisel
sovetil nõnda teha et minu käest
selle maatüki ära võtta ja
Kes kõigist kallim nuttes maha jääb.
Oh, ära kurvasta, küll aasta ruttu mööda läeb.
Kui kõne möödas - algab lõbus osa.
Sääl kunstnik Erte mängib wiiulit nii tasa
Ja laulja mahe hääl pea tõuseb, waob,
Pea jälle warsti hoopis ära kaob...
Ja surnuvaikus saalis, pole kuulda häält.
„Ei tea kas äratunned mind, kui tuled säält?“
Nii Anni küsib, waates sinisilma.
Ma kauaks ajaks jäen su'st ilma.
Miks paistad mulle täna kaum?
Ehk trehvab wõeral maal sul sõber ilusam,
Ja kelle laulust meel on lõbusam,
siis kohe teata sellest mulle.
Jään üksi kodumaal ma truiks sulle
Pea lõpend lõbu. Annab Ford signali
Ta segab juttus wiimast paari.
Öö magus lillelõhnas, pime.
Mis on siis minuga küll täna, mul,
Et kõik mis loen, ei sellest aru saa!
Ma hingewalu tunnen üksinda.
Mul ütles keegi, Aadi sõidab täna siit.
Nii kaugele... Wist Anni laulab wiimast wiit
See südant waewab. Ärkab wiha
Weel ainus soov - on teda näha iha
See soow on wiimaks wali nii,
Et ei wõi teha teisiti.
Või on Rabakülas Mardil marjamaa?
nopi, noruta ja laulu löö?..
Iga põllupeenar, aed ehk karjamaa
Kõik on kontidega murtud töös!
Mart on üles kiskunud rohkem kändusid,
Kui tal juukseid on praegu pääs,
Ainult enesele on nüüdki kännistik,
Künnimaa aga teiste käes.
Mart on mõtelnud ja Mart on arutand,
mis otsa ees
Pole välja mõelnud miskit paremat,
Pääle kortsude ja silmavee...
Vast kui Mardil oleks teine hobune,
Tiinu paari võrra rohkem maad,
Mõni sajaline raha kogutud,
Vast kui veel oleks... kena tsaar!..
Vast kui veel oleks... Vast kui veel oleks...
Käige kuradile! Mart näeb und.
Väljas akna taga tuisud keerlevad,
Väljas akna taga sajab lund.
Et minul masinat ei olnud.
ja nüüd tempeldate te mind
kulak Klehfelti peidetud masina
omanikuks. ei see ei lähe
seda asja peab klaarima oli
muiduki Sarniku wastus.
Siit algas osaline tüli
Sarniku ja Klehfelti ja ta
poolehoidjateka
Siin wõime weel ühe näite
tuua juhatuse arwel
hoogtöö ajal möödi hää 7
aastane hobune ära ja
pandi surnude nimekirja
et hööd raha olla saadud seda
teawad tõendada reed "hääd"
inimesed Mart Pääru, Juri
Sepik, ja agronoom Keki
Sarnik nende waenlane
teab muidugi ka seda lugu, kuid
Sarnik tehti hääletuks, ja pandi
kinni ja mis moodi, seda rägib
tema naine, et läks hobusega
- Tere, - vastab Andres tooniga, mis
räägib:
"Tere kui tahad, minul selle vastu
midagi ei ole. Aga mis sa mulle
eila ütlesid, on veel meeles?! Vist
südametunnistus vaevab nüüd... Ära
ole nii uhke, ära aja hambaid
teisele külge!“..
Tall oli nagu eilagi korrast ära,
hobused puhastamata, aga Villem
ei ütle täna Andresele midagi
kritiseerivat. Ta asub kohe tööle.
Puhastab kõigepealt latrid ära,
siis harjab hobuseid ja kui kõik
korras, on väljas ammugi suur
valge, kell 9-10.
Edaspidi hakkab Villem alati
hommikutel varem kui harilikult
talli juurde tulema. Ta jõuab
enne oma tööpäeva algust
Kolhoosi esimees - kahjur.
Molotowi kolhoosi esimees E. Ude (Trutnewo k.g. Oudovo r
wõltsib täesti kolhoosi põhiseadust. Lubamatult hoiab
enda kääs kolhoosi rahakassa, mille tagajärjel Ude
kolhoosi raha ära raiskas. Märsis 1937 aastal rewijon-
komisjon tõi selgusele kus esimehel oli üle 1000 rbl.
kolhoosi raha ära kulutatud ning 28 sarwlooma
1937 a kolme = kuu jooksul ära müidud ilma üldkolhoosi
koosoleku loata ning raiooni nõusolekuta, kus sarwloomi
kolhoosil 25% wähem oli kui raiooni ettenähtud
plaani järele. 20ks Aprilliks s.a. kohustas E. Ude üld-
kolhoosi koosoleku ees ärakulutatud raha wäljamaksta
ning rahakassa üleanda. Kuid asi läheb koguni teisiti:
Aprillis s.a. müüs kod. E.Ude oma woliliselt weelgi
ühe kolhoosi lehma ning tarwitas raha oma enese
huvideks. Mai=kuus anti Oudowo r. linawalmistuse
kontorist 1000 rbl. kolhoosnikude awanseerimiseks 1937a
kuid senini ei ole E.Ude kolhoosnikuid awanseerinud
ega rahakassat üle andnud.
materjaliga, vaid lihtsalt teades, et
Kimm oli kulakuks tehtud ja oma
raioonist välja saadetud. Ja nii mina
pean kannatama venna eest. Tuleb
tähendada seda, et meie kolhoos „Kras-
nõi natsmen“ tervena läks üle sovhoosi
peale, see oli 1932 a. ja külanõukogu viidi
üle teise külasse - Malo-Imbechi, kuid
see uus külanõukogu esimees teades seda
et keegi kodanik endises Sapasnoi-Im-
bechi asunduses Kimm oli kulakus tehtud
ja andis niisugused andmed, et mina
Kimm Osvald olin kulakuks tehtud.
Mina tunnen ennast mitte sarna-
sena olevat, ja palun Teilt selleks
nõu, et millest tuleb peale hakata,
et see asi saaks selgitatuks. Olen nõud-
nud nõukogust, et nemad saadaksid
vastavad andmed, mis oleks täitsa
põhjentatud sellega kes mina tege-
likult olin. Kuid nõukogu oma viga
ei taha tunnistada ja selle peale mingi-
sugust vastust ei anna.
Seal ta on. Istub kirjutuslaua taga ja
töötab. Teie eksite, kui arvate, et ta aja-
järku väärivat kunstiteost loob. Ta ei
kirjuta ei romaani, ei poeemi, isegi mitte
kukesammu pikust luuletustki. Ta ees on
sügav ja kurb proosa - lehed kodujä-
neste kasvatuse raamatust või pakk
asjalikke tõlketöid. Ta istub ja kri-
gistab sulega, viskab vahest oma
naabri aadressil, kes ka sule ümber
higi valab (ja kes samuti kirjanik on)
mõne tögava naljapala, mis just terav-
mõttelusega ei hiilga. Ja jällegi võtab
ta käsile kodujäneste kasvatuse raamatu
või mõned ametlikud paberid
Kirjanik higistab ja rehkendab, millise
teenib. Ta teab, et laul ei toida
lindusidki. See on talle juhtmõtteks
elukutselise kirjaniku ameti peale.
liinis. Eesti sektoris tehti
üldaruanne rahvusdemokratis-
mi kohta kominterni eesti sek-
tsiooni esitaja sm. Saksa
poolt. Rahvusdemokratismi kohta
aruandeid tehti süstematiliselt
sektsiooni esitajate poolt.
Kuidas õpe liinis võitlust viidi
öelda ei tea, aga Leninismi
panin rahvusdemokratismi
küsimuse õpeülesandeisse sisse.
Kuidas ajaloos oli, siis võib öelda
et konkreetseid fakte olemas ega
väljaselgitatud ei ole rahvusdemok
ratiliste ideede sissekandmises
ja nende õpetamises.
"Edasis" oli üksikuid süüdistusi,
süüdistati 2 parteilast rahvusdemok
ratismis. Muidugi rahvusdemok
ratismi vastu võib võidelda veel.
Möödunud aastal oli Juhtivuses
rahvusdemokratilist praktikat,
kuid see kõrvaldati juhtivusest.
Hädaohtu igatahes praegus ei ole
sel alal.
2) Kuidas partei kollektiiv rea-
geeris "Edasi" kirjatükki
peale ja missugused abi-
nõud tarvitusele sel alal
võetud? Mihkelsoni ja
Külaotsa süüdistavate
materjaalide järele uuri-
miseks seati kokku komis-
jon, kes asja uuris.
Sõbrale
Sõber! õiskan sul kewad tareduste põues
kannan lille kimpe, sületäisi suuri
Sest olid jõudnud wõita ülesandeid ajas kiires,
olud jõudnud uute ehitusse wõiturikalt puuri
Lahkudes sust aastaid minewiku päewis,
olid noor ja kaalik pää, kel tõsituste waim.
wanemad sult surm musta mulda röövis
jäi su roosa pale, mitte pisar norguwusest kuiw
Kinni aetud haua künkal kuulsin sõnu
mida kadunute nimel kinnitusi saawutata lubasid
Siis su rinda täitis õppus, töö ja ainus jänu,
mida nüüd kui teras lasti tahte tõuketega läbi wiilisid
Sa oled meie ajal kangelaste nime pärinud,
keda kaalul kulla teradega wõrret kaalume
Sa oled uusi leijutusi külwanud, tehnikasse surunud
kelle nime inseneri leijutajad punatahtil wärwime.
Sõber! Õiskan sul kewad toreduste põues,
kannan lille kimpe sületäisi suuri
Sest oled jõudnud wõita ülesandeid ajas kiires
oled jõudnud tehnikasse uuendusi juuri
(A. Meiner)
Laste lehekülg
Meie siht.
Särav päike!
Mürisev äike!
Kuulge me hüüdu,
me noorusjõu püüdu!
Meie hüüd: Sammu edasi!
Meie püüd: jõuda sihile!
Sihiks meile on - sotsjalism.
Selleks, siis noored
meil õppida vaja
Sihile jõudmiseks
teadust sa raja.
Maasik Selma
Simiititsa m-t keskkool
VII klass.
Nüid anti jälle mulle kult.
169 r 75 k
kuskilt wõtta ei ole Tärmin on
15. Weebruaril minult lubatas -
nüid ehitus ära müia mis mina
oma waese terwisega olen ehitan
ud olen palwe kirju selsaweti anud
maast lahti ütelnud aga ei anda
minki sugust wastust lenni üteluse
järele et ei waadata kas oled Inwalit
pere ehk ei aga maa sadanija
andaks. Siis palun teid Seltsimees
et kui wäheki wõimalik siis
teatustage minule kas on säätus
nii sugune et ei waadata kas on
töö jõutu wai ei aga pead maad
arima ja sadanijai täitma
mis üle jõu on Mina andsin
sajäwlenija komisijä
Sowetskako Kondrola
Smolna 4 Januaril
kust mulle teatustati et minu
Sajawlenija on etasi antud
Tema on tõesti purjes, noh sm. lähme
seal ootavad (kõik ära)
Tint: (tõuseb äkki üles) Ära petsin naad, küll
mina oskan kuidas petta, egas mina
loll pole. Kuid nüid kuulan veel mis
nad ragivad. Ei tea mis pärast Kikas
ei tule, kas läks Leeniga magama
või mis! Aga see oli väega hea, et
ta ei tulnud, muidu oleks meid lõksu võe-
tud. Ega Kikas nii tark ole kui mina,
ta oles kohe enda lõksu lasknud võtta
(äkki kuuldub mingi sugune hääl tulevad
Kikas ja Leeni)
Tint: Tasa seltsimehed meid kuulavad
et meie siin oleme, juba käisid
mind vaatamas, aga mina oskasin
enese ära maskeerida tegin enese joob-
nuks. Noh nemad muidugi vaatasid,
vaatasid ja haida tagasi.
L. T. R. Kam. Ülikoolis õppis minuga ühes
Mariia Pau, aktiivne Palvatre poole hoid-
ja, Sel korral oli õpilaste hulgas jutud, et
Pau olla Palvatre salajastest koosolekutest
osa võtnud, seda olla rääkinud Pastak
(Arnult Pastaku vend), kuid minul kindlaid
faktisi selle kohta ei ole. Pauga õpisid
ühes kursusel Hansen Oskar, Mangman
ja Irina Ots elas temaga ühes toas.
1928 aasta kevadel rääkis Ots minule
et Pau tutvunenud ühe sõjaväe koman-
deeriga, kes keskraiooni partei komitee-
juures töötanud. Keskraioonis olnud
mingisugune kinnine konverents, mille-
mandaat komisjooni liige see komandeer olnud
Pau nõudnud tema käest endale konverentsi
mandaadi ja pannud selle ühes arsti
tunnistusega, et tema rase on, partei
tokumendi vahele ja pannud post-
kasti, posti pealt saadetud partei-
Olen 72 aastad vana naine 68 aastad, põdur,
tütar on kontroll kommisjooni poolt töödest vabastud
kuni seiaajani olen pillamees olnud, kuid nüid
võtab vanadus võimust. Kas teeb külanõukogu
õieti kui annab mulle niisama suure külvi plaani
kui neile kus 1-2-3 tööjõudu on ning vanad minust
10-15 aastad nooremad? Ehk kas külanõukogul on
õigus siis mind trahvi kui ma ei jõua külviplaani
täita ehk ükskõik missuguseid töid nagu kütise ragumi
ne söödi kündmine j.n.e. ? Ja kuhu pean palvega
pöörama niisugusel korral sest mina, ega minu perekond
pole suuteline enam põllu pinna laiendamiseks küllalt
seegi raske kui 2-3 hekt põldu ära arin ja koristan.
Palun vastata kirjalikult järgmise adressi all:
10/XII 34/
1922.a peale algab "legaalse" ajakirjanduse"
ajajärk. Kodanlus näeb et kommunistlist liiku-
mist vägivallaga hävitada ei saa: ta tahab
seda teha- "mannööverdamisega", kõik nuhkide
vägi sihitakse põrandaaluste tabamisele
ja kaagitamisele, kuna põranda peal teatud
vabadus tegutsemiseks antake. Nii loode-
takse, et põrandapealne "seaduslik" liikumine
kui puudub põrandaalune aparaat, viimaks
paindliseks muutub mille etteotsa
võivad pääseda aportonistid. Teiselt
poolt loodetakse, et tugev legaalne
liikumine annab ehk nuhkidele
omalt poolt võimalust põrandaalusele
organisatsioonile jälgile saada. Seda
võib sellest jär,eldada et Viktor
Kingissepa ja osa parteiapaadi sisse-
kukkumisel, mil kodanlus hõiskas, et
kommunistluse liikumine Eestis hävita-
tud olla.
Niisugune ajajärk kestis Eestis kuni
1923 a sügiseni Seda ajajarku kasutasid
ära kommunistline partei töölisklassi
organiseerimiseks ja sotside ja isesotside
mõju hävitamiseks ja ühisväerinna-
loomiseks
"Töö Taht" 9 detsembril 1922.a. kirjutab.
Sotsid vastaku kuidas tahavad nad töölis-
klassi kaitseda?
Seda vaja küsida igalt kodanluse libult,
kes töörahva ühiseväerinna vastu haugub,
kes klassivõitlust eitab ja kes iga kolman-
da sõna järel pomiseb "majanduslisest
vaitlusest" Kuidas mõtlevad nad alal hoida
Pole minul Kassiraipes põhjust "sassida"-
Kassisabas sain ma "jõugu" nime, elukutse.
- Olen tastert walmis wahetama püssiga,
ootan sinult ainult - Kassisaba, - lööma kutset!
Leninilinnas
Vaarik töölab kombainiga.
Näituseks 15-dal augus-
til seesama Petrukov teatas,
et Vaarik koristas oma kom-
bainiga 14 hektaari.
Seda vähe. M. T. Jaa-
ma tööliste hulgas lasid
nad lendu jutu, et Vaarik
on igavene logard ja ei
viitsi töötada.
Mitmed korrad Vaarik nõu-
dis, et kombain kiiremini
ära remonteeritaks, kuid need
nõudmised läksid tuulde
sellepärast, et nii direk-
tor Pankevits kui tema
asetäitja Petrukow kõige
vähem teevad tegemist
stahaanovlastega ja nende
nõudmistega
Halva ettevalmistuse taga-
järjel töötavad halvaste
kõik Begunitsa M. T. Jaa
Mina Elisovetino mitte täieliku keskkooli
õppur saadan teile Külvajasse oma
esimesed luuletused ja palun vastust
saata kui need kõlbavad:
Ст. Елизоветино, село Никалеевка
в школу. Красногвардейского р-на.
пагучить Лаидине Владимер.
Kui need kõlbavad siis hakkan
luuletuste alal edasi töötama. Minule
väga huvitab luuletus ja kirjatöö.
Mina olen sündinud 1921 aastal.
Lõpetasin küla neljanda astme kooli
juba 1931 aastal.
Jään vastust ootama.
Sm. Madison!
Kuid mis mind imestama pani, on see, et tuu
Ta eesotsas pole nähtavasti konkreetsed
Mihail Petrotschwi,- sest muidu oleks
leht neid igatahes nimetanud!..
Muidugi, see on liialdus. Iga asutuse es-
otsas on veel ikkagi olnud
inimised (kuigi, mitte kõik neist iga-
kord pole tõelised enamlased, nagu
näeme faktide järgi meie ajakirjandu-
sest). Kuid millegi pärast pidas
Edasi" toimetus nähtavasti
nimepidi mitte nimetada. Et
asi veelgi "ämaram" oleks, ei
too toimetus isegi oma brigoodi
liikmete nimesid välja. Ja
tuleb välja, et - maadlevad
kaks poolt, või isikut, või
asutust kelledet üks ei tunne
teist... Vähemalt lugejale jääb nii-
Ja õhtul märgituled põlewad.
kel! wõit kel kaotus teatawad.
Oktoobri pühad warsti jõuduvad kätte.
On tarwis walmistada ette.
Siin mitte ainult meie juhid, wõerad ka
Eks meie töö ja wõistlus neidki huvita.
Suur asutus ja tamm on tule ehtes.
Ka puud weel alles rohelises lehtes.
Ja õhtul ilutulestiku ilus
Siin noor ja wana kõnnib õhtu wilus.
All teatris muusika weel kajab siia,
Aeg juba lapsi koju wiia.
Paar paari järel kaowad ära.
Ja peagi kustub piduline sära.
See päew on jälle mööda läind
Nii paljud täna lõbu näind.
Detsembri lõpp. Ju algand tali.
Ka puhub tuul, mis õige wali.
Maad walge waip on katnud hell.
Pea wiimast korda löömas wanaasta kell.
Uus aasta juba emarüppes kiigub.
Uus mõte meeles paljuil liigub.
Nüüd tuleb uus ja wana kaob
Kõik unustuse hõlma waob.
Ja uuel aastal, külmal ilmal
Kus ärmatis on puul ja silmal
Sääl noortel lõbu, lumepalli
Ja laulu, mängu, tantsuralli.
Hei, sõbrad, täna palju lund.
Koos elame üks lõbus tund.
Pea hobusega alla mäest
Selts noori sõitis kõigest wäest.
Ukraina küla talwe ehtes
ja sauna, heinaniidu masina, põldu.
2 tiinu. Elutoana sai minul olema.
saun. Ja nii hakkasin iseseisvalt oma
majapidamist veema. 1928-29 a. olin
vabastatud Ainsast põllumajanduse
maksust kui kehvik majapidaja.
1928a. sügisel komandeerib mind
Krasnojarski Eesti sektsioon Tomski
Nõukogude Partei kooli õppima, kui
aktiivset N. Ü. tegelast - olin N. raku-
kese vastav sekretär. Krasnojarski
Eesti sektsiooni sekretarina oli sell kor-
ral sm. Hank. Minu õppimise ajal
sai minu perekond materiaalset abi
Partisani raiooni partei koomitee poolt.
1930 a. partei rakukese eestvõtel Sapasnoi-
Imbechi asunduses organiseeriti kolhoos
"Krasnõi natsmen" mille liikmeks
ka astusin mina oma perekonnaga.
Waranduse ühiskondlustasin. Et mina
õppisin, siis varandus oli naise nimel
kolhoosi antud. Naene töötas kolhoosis
mina õppisin N. P. Koolis.
Kevade
Vabalt sõudvad vee vood
Lahkelt lendvad tuule hood
Meile jõudnud kevade
Kingiks meile kõigile.
Lumi sulab, vajub, vaob
Mulla põues ära kaob
Jääb järel murupind
Millel lumest suurem hind.
Päike paistab soojaste.
Soendab maad hoolsaste
Saadab alla soojad kiired
Sulatab kõik lume piirid,
Sagetasti sinab kõrgus
Pilved saadab omas võrgus
lapsed laulvad kooli teel
Lõbus kevad nende eel!
Lahkelt kohisevad aasad,
kased, kuused mühisevad;
Kevade tõi sooja kaasa -
Pajupõõsad kohavad
Kevad jõudnud meieni.
Mitte kõigi teisteni;
Sealt, kus valitseb viletsus ja
häda.
„Postimees“ toob s.a. 6.
novembril kujuka näite viletsusest,
milles elavad paljud Eesti töölised ja
millistes tingimustes tuleb kasvada töölisnoorsool.
„Postimees“ kirjutab:
„Võrumaal, Räpina vallas, Raigla
asunduse soos asub onn, mis kindlasti
kõige viletsam ja hädaohtlikum elamu
kogu Eestis. Kui keegi räägiks sarnasest
elamust, milles labajalani ulatuv pori,
kus iga taevast sadav vihmapiisk jook-
seb selga, iga tuulepuhang liigutab toaela-
nikel seljasolevid riideid ja läbi seinapra-
gude võib näha päikese tõusu ja looja-
minemist, ning miillise onni kõrgus vaevalt
150 smtr. ja mis poolenisti juba sisselange-
danik Luige juurde, kuid elavad siin ja
seal, aga suures enamuses Gorkas, kus
neid kui "taevariigi" kodanikke õrnasü-
damline Gorka külanõukogu ei puudu. Vist
kardavad isad ka kõhuvalu või jumala
karistust. Sama vahvad "taevariigi" as-
jade suhtes on teised Volassovo ja
Gatshina organisatsioonid, kes ei julge
„taevariigi" asjadesse segada, et vigased
kõhud välja arstida ja Sirk oma kaaslastega
"taevariigist" maa peale tagasi tuua.
Kuidas oleks kuidas elas kui Gatshina
kõhte arstima?
Wolli (sisse koiku laudadega).
Toots: Ah, sa juba tagasi. Tubli, tubli!
(sätib pukkisid kohale ja mõõdab lau-
-du).
Wolli: Kas põhku ka aluskotti toppida?
Toots: Ah, tühja weel! Mul siin üks wa-
na kasuka jupp; wiskan alla - käib
küll! Eks edaspidi näe, kuidas siin
seda elamist sisse seäda. Seniks
aga wõib niigi jääda. Ja õigust
II <-> I
ütelda, ma pean kõwemat küljealust
enamaks - ei ole sule. madratsitel
harjunud magama. Ja pealegi wõiwad
seal wäga kergesti kirbud sigineda;
aga nendest põrgulistest ei ole mitte
kerge lahti saada... Ööseti muidku
aga liduwad teised justkui ratsa hobu-
sega mööda paljaid reisi, ja nii, kui
silmad kinni paned, on., kui hagijad
ihu kallal.
nõudel korraldas aruande rahvusdemok-
ratismi paljastamiseks kuna rahvusnurga
ja kirjandusringi initsatiivil seda võitlust
laiemas ulatuses viidi rahvusdemokra-
tismi vastu, kus Mihelson, jällegi kõrvale
pugedes "erapooletu" osa etendas.
Isegi seletades, et ega selle Palvadrel nii
suuri vigu ei ole kui teevad et näe
Pöögelmannil kui suuri vigasi on, aga
kes teda puutub.
1932 a. sügisel kominteni ajaloos IIIdale
kursusele seletas Palvadre ideoloogiat
varjamata kujul, et E.K.P. olla kaheküm
nendatel aastatel riigikogu valimistel
ise sotsidega ühise väerinnas kokkuleppe-
le läinud. Ja et eestis 1905a üldse enam
lasi ei olla olnud tekkinud alles 1917 a.
mil kommunistlik partei eestis tekkis,
öeldes: "mehed ilma aegu vaidlevad et enam-
lased viiendal aastal olid, kuid ajalugu
näitab et ei olnud.“
Peale selle seletas, et 1se dets. üles tõusu ajal
tegi E.K.P suure vea, sest eesti oma töölis-
te klass ise suuteline revolutsiooni läbi-
viima ei ole, oleks ta narva taha piirile
mis wiga, käja kui ise oled peremes sind
keegi ei kontruleeri wõtta aga palk wastu.
ka need traktorid mis remontist tulewad
pole ühelgi walgust nii et ööse peab
Ta ilusti kaha peal puhkama. ja weel
peab ise tragtarist mööda kolhoose jooksma
kus ja kuhu wõib tööle minna, nii sõidawad
Ühest teis ilma põhuseta ja kulutawad
90 rubla kuust palga saada.
Kui kiides korras neid puutusi
teregtor ei paranda siis waib ka tulla
suur lõhe lina tõu wilja ja rehe peksus.
mis juba teise jala, üle ükse tuba
kui ka olemas kolhoosis puutusi mis kiires
korras peab ära likvideerema nagu
kodu perenaset kes tihti peale hilja ja
wabantades et olen kaugel wuteri peal
ei wõi kodu üksi jätta.
Kuid see pole põhus. wõtke eeskuju,
lukkus on. nii peawad ka kõk tegema.
nii ka laiskvorste olemas.
Nagu Kenk Liine läks ilma laoda
Peale sööki algasid jälle iga üks
oma tööd, kuna aga Hugu pidi
Wetkale hobust wiima minema, et
aga päike õhtu poole juba tüüris
otsustati ainult tema oma hobune
wiia, sest ta enam õhtu kündma
ei hakka.
Hugu wõttis õues sööwa hobuse
hüppas selga ja sõitis õuest wälja,
kellele weel Mihkel kopli wärawa
lahti tegi. Hugu sõitis teed mööda
läbi metsa Wetka poole, peagi jõu-
dis ta kohale.
Jõudes õue nägi ta, et sääl ühtegi
inimese hinge ei liikunud. Hüppas
hobuse seljast maha ja sidus õue pääl
olewa wankri ratta külge kinni.
Hugu jäi natuke seisatama, waatas
ringi ja pomises ise enesest, "ei tea
mis ta peaks magama weel; et ta
loomadelegi pole heinu and weel,
sest noor sälg hirnus ajas, lehm
hammus laudas ja toas oli kuulda
kulaklise lõhkumistöö
aastase tegevuse tagajärjel viisid need
kodanikud riigikooli õpetöös tagurpidi,
sellest annab selget tunnistust see fakt
et käesoleva aasta kevadkatsetel kukutati
endise
7 klassi lõpetaja õpilane Jabur Linda (direktor)
Paulmanni ja ta mehe Sipsaka koolitööd
lõhkuva ja õppedistsipliini laostava tegevuse
tõttu läbi-sest Paulmannile ja temale
kõigiti kaasaitajaks oli õppedistsipliini rikku-
misel tema mees Sipsakas kes õpetas vanemates
klassides ajalugu, geograafiat ja konstitutsiooni.
Iseloomukaks faktiks on see et endine kooli-
direktor Paulmann ülistates ennast heaks
venekeel oskajaks, mille pärast teda kui keele-
teadlast määrati raiooni hariduse osakonna
poolt vanemates klassides vene keele õpetajaks.
Kuid olgu märkimisväärt see asjaolu, et
Paulmann kui vene keele ja vene kirjanduse
ning samuti ka eesti keele õpetaja andis
1936 aastal kooli lõpetajale Sirel Delilale
väga heade hinnangutega lõputunnistuse
Mis sa mõistad?
84 22.
Sergei - Mitte midagi, mitte midagi..
Meie lahendasime üht male män-
gu ülesannet. Aleksandr Petrovitsch
õieti arvas omad käigud... kuid
mina lõin laua ümber
Bolotov - Teie lause, Cukin, on häbe-
mata!
(Kuuldub Tatjaana hääl: "Sorka,
Sorka
Maria - Mitte kui midagi ei saa aru
Tulen, Tatjaana, tulen... Võtke
endi arved kokku, kuid ärge
üksteist lööge. (Läheb)
Seitsmes etteaste
(Sergei ja Bolotov)
Sergei - Teie tahate teda minult
üle lüüa ... ma mõistan teid...
Sellepärast teie tahtsitegi mind
väljaanda
Bolotov - Kuidas teil ometi häbi ei ole!
Alles siis, kui tükkeldati doome jalalt nõgu
- krundimaadeks. Linna rajale.
tekkis warsti üürikambreid,- töölis linna jagu.
... Kassilaibad wiidi mujale...
Wana matuspaiga- peale ühe
- teised jätsid plangu taha põlates.
Tekkis krundimaade vahel lõhe-
kõrtsis anti "Kassiraipe" nimetus...
Ja olnud üksik maja "Wõsu" kõrts,
mille aknaid polla jõutud klaasitada...
Mille tõttu püsis Doomel rüütli kants
ja laia kõmu saanud agul "Kassisaba"...
- "Wahvus" pärandati taatelt, - "poolik saabas"
lossi juhtiwusel tegi ausalt oma töö:
Aeti "jama", wälkus "tera" Kassisabas-
"Hõbekõri" täitis "soolaputkat" kogu öö..
(Ainsal linnawahil oli hõbe kõri,
- paras aamiks ise, kellel härja terwis).
Agul windus "herra armust": "Saama ori-
tõstes.
- Kes see mängib? - päris eit.
Wist inglid on taewawärawad lahti teinud, -
seletas taat ja kobis woodist välja, et minna
waatama, kas ikka on inglid.
Ka eit läks oma taadi, Jaagu järele
tähed kiirgasid. Oli waikne. Endiselt kostis-
imeilus muusika. Taat ja eit läksid õue
ilusa muusika mängijaid otsima arwates, et
inglid kutsuwad neid taeva.
Läksid läbi aedade, õuete ja jõudsid
klubini. Klubi ees seisis post ja siit kostis
selgesti muusika.
-Post mängib! - imestas eit.
-Jumala waim on selle posti sisse läi-
pani käed risti.
nud, - rääkis Jaak ja lõi risti ette
Samal pilgul tulid noored.
Kas raadio mängib iluste? - küsis keegi.
Mis laadis? See taevaisa ingel, - pa-
handas Jaak. Naer.
Pole siin mingisugust ingelt. See on
raadio.- seletasid noored. Kaua kuulas
Jaak oma eidega seda muusikat ja
imestas. Peale selle hakkas Jaak "pa-
halaste majas "käima "laadiot" kuula-
Terve aasta töötas Jaak kolhoosis. Tihti
wandus ja sülitas. Ta ei sallind kolhoosi.
-Nälga sureme, - podises Jaak.
kiunumine. Miilitsad astusid tuppa,
pärides kas elawad wajatawad isikud
siin, ning kostus wastus "siin".
Miilitsad nõudsid poiste seljas olewa
pesu järel waatust, mida ka nad luba-
sid, siit nad midagi ei leidnud.
Nüüd aga nõudis miilets uuesti mus-
ta pesu. Esi algu öeldi, et ei ole kuid
lõpuks ikka toödi wälja, siit aga leiti
särgi rinna pääl weikesed were rips-
med, aluspükstel samuti kubeme kohta-
delt werised lapid ning saabastel - õm-
meluste wahelt werist korda. Tõendati,
et nemad olla lasknud näppi ma-
ha kes rabeledes olla riietele werd aja-
nud. Miilits tehes ette paneku, et
parem rääkida, kuidagi nii, et käisin
naiste rahwastega ümber j. n e.
Poisid olid selle ette panekuga nõus.
Kuid nüüd kuulutas miilits põis-
tele, et olete aresteeritud.
Poisid muutusid tõsiseks ja kah-
watuks.
vahet oma ja riigiühiskondliku
varanduse vahel. Nad raiskavad
nõukogude riigi varandust, nii läks
tänavu kevad poole talve teadmata
kaduma terve hobusekoorem kooli
majapidamise kartulaid mille peale
ei ole neil inimestel ühtegi dokumenti.
Samuti müüvad nad kooli ühiselumaja
jaoks tehtud ja ühiskonnale kuuluvaid.
voodisi.
Kõigele riigi nõukogude riigi varanduse
niklik võimutseja kooliõpetajad M. jalaga
kui see nõudis selgitust ühiskond-
liku varanduse ja nende oma isikliku
varanduse vahel. Jättame Edasi
toimetusele õiguse kiiremas korras
asja ülesvõtmiseks oblasti prokurööri
Kaudu ja et ei kannataks õppetöö
siis palume toimetust avaldata
lähemates ajalehe Edasi numbrites.
kõik materjalid mis on kogunud
toimetusse nende kahe isiku nõukogulise
korra vastases tegevuses
Kamlova kooli pedagoogilise
Nagu kevadine päike
nägu hiilgab lööklased.
nagu vikerkaaril värve,
iludust on neidudel.
Hüüa pasun, tantsi Jüri,
nii et higist nägu märg
Kiirelt kasvab ühiskari -
heal tööl see tagajärg.
Elukoht nüüd lõõmab säras,
nagu päike juunikuul
Lööktöö mürisevas käras
sirgub meie elu uus.
13/XI. Gorkas.
Saksamaa poolametlikust hääle-
Sm. Stalin Nõukogude VIII-dal
erakorralisel kongressil rääkis: "Ma
ei tea, kas härradel saksa pool-
ametlikust häälekandjast jätkub mõis-
tust taibata, et nad paberil, muidugi
ühe või teise riigi "sulgeda„ võivad,
aga kui tõsiselt rääkida, siis "see
nendest ei olene.“
Volossova raioon
8/XII 36 a.
Ja ometi ei lasta mul magada.
See neetud kärbes istus uuesti mu ninale.
Ei tea, kas nina eilsest pudelist veel kuum-
oli või mis, aga kärbes istus jälle seal
ja kõdistab oma tagumiste jalgadega.
Milline neetud putukas, Ei viitsi maga-
da ja teistel ei lase magada. Nüüd said
mu närvid jälle hoo sisse. Iseäranis
parema käe närv.
Haarasin kärbest kõige tekiga. Tõu-
sin istukili ja hakkasin kärbest teki seest
otsima. Kuulen - piriseb kusagil voldi
vahel. Noh, nüüd sa ei pääse! Panin
teki maha ja hakkasin jalgadega otsas
kägaras
tallama. Ma olen ju väga närviline.
Iseäranis kui putukas mul magada
ei lase.
Heitsin uuesti voodisse, aga süda
on täis ja klopib. Tähendab - olen
haige. Kuidas ma siis täna tööle
lähen? Haigel ei kõlba minna. Kuid
tont nendega.
Mul on see ükskõik.
Meistrile näidata
Mina Kimm Oswald Jaani poeg
sündisin 1908 a. Sapasoi-Imbleni
külas Partisaani raioonis Krasnojarski
krais talupoja perekonnas. Isa suri 1914 a.
Meie perekond seisis kuuest liikmest.
1927 a. hakkasin mina naisemeheks ja
läksin eraldi venna perekonnast. Alates
1927 a. hakkasin mina iseseiswalt oma
majapidamist viima. 1928, 1929 a. a. olin
vabastatud A. P. maksust kui kehvik majapidaja
kooli. Et minu perekonnasse ei jäänud töö-
jõulisi liikmeid, siis minu perekond (naine ja
kaks last) said Partisani raiooni Partei Komi-
tee poolt abiraha, nii et minul oli võimalik
õppida. 1930 a. astusin kolhoosi. 1931 a. lõpe-
tasin N. Partei kooli ja mind komandeeriti Maa-
na raioonisse Krasnojarski piirkonda pollitha-
ridustöö peale. Wiis kuud töötasin lugemistoa
juhatajana. Peale selle raiooni haridus osakond
määras mind esimese astme kooliõpetajaks kus
pidewamat tööd teha. Muidu niimoodi
jätad sa wiimaks kogu poiste soole häbi-
pleki külge!
Toots (haawatult suurustades). Tühi kõik, -
kui üks lipakas truudust murdis, siis
ei tähenda weel see, et selle all rewo-
lutsioon kannatab, et mede mees hätta