Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Rikas elu võõrsiks tulnud-
ühistalu kõvendab
Noored rõõmsalt tantsu löövad,
vanad kaasa aitavad
Vaba elu helid hüüdvad,
vana elu matavad.
paistab weidi just nagu tuttaw olema.
(Waatab aknast aeda: Nägu muutub
wäheaawal ikka hapumaks). Waata
kelmi!.. See Klaara paatseerib nii rõõm-
salt mingisuguse nooremehega puiesteel
Ja, kui õrnalt nad weel üksteise üm-
bert kinni hoiawad! (Raputades pead)
No siin on küll midagi enam, kui hari-
lik sõprus! (Haawatult rahwa poole)
No, ja kas siis nii kõlbab wiisakuse
järele talitada?! Wõeras inimene - kooli-
õpetaja tuleb Leningradist ja teda jää-
takse ilma millegita, kui karu
säärasesse wastikusse kongi istuma.
Ise aga lipitsetakse ja naljatata-
kse noorte poistega! Ei, see on ju-
ba liig! Oota aga, oota - küll
ma sul weel saba kõwerasse keeran!
Las tuleb aga aeg! .. See on ju
töötasin kolm aastat. 1934 a. astusin Lenin-
gradi Eesti Pedagoogilisesse tehnikumi, et tõsta
ja kõvendada pedagoogilist teadmist ja peale selle
jällegi jatkata pedagoogilist tööd. Kuid ei möö-
dunud paljunud aega 26 mail 1935 a. mind ares-
teeriti ja süüdistati, et mina varjavat oma sots.
olukorda. Olevat kulak. Mind mõisteti kaheks
aastaks isoleerituks vabast sotsühiskonnast.
Olen nõudnud oma külanõukogust tunnistust
mis oleks põhjentatud dokumentidega, et mis-
sugusel põhjusel mina kulak olen. Kuid Sap.
Imbechi külanõukogu ei taha oma viga parandada
ja saata tunnistust mis oleks tõele wastav
Sest temal oli saadetud vale tunnistus E. P.
tehnikumi direktsiooni nõude peale minu
sotsolukorra kohta. Niisugused isikud oleks tar-
vis nõukogust kõrvaldada. Sap. Imbechi partei
rakuke peaks selle asja kohta reageerima, et küla
nõukogu ei saadaks vale/ kaebtusi mis on laest
võetud. Mina kui endine regulaanne "Edasi" tellija
ja lugeja, kuid nüüd olles isoleerituna vabast mas-
sest ei kaota mina oma moraalsust ega usku sot-
sialismisse. Palun "Edasit" minule selles asjas
kaasa aitama.
Kimm Oskald.
Kolhoos kuhu ei paista päike
ega puhu tuul.
Selle pärast ka unustusse
jõetud Volosowi külanõukogu
See kolhoos asub kolmest kandist
piiratud okas ja lehtpuu metsaga
mis wõimaldab ka igasugustele
Kelmidele ja petistele warjupaika
nimelt meie kahjuritele kulaklistele
Ollusteles. s. o. Sakola Kolhoos
Mis asutati 1930. aastal apr.
kuu keskpaiku 5 ja talupidajast
ja sellsamal aastal juuli kuu
astus weel 9 majapidajat juurde
Muidugi siin peab tähendama
et esimesena oli Juuli Sarnik
kes tõstis selle küsimuse üles et
tarwis ka meil kohoos asutada
j.n.e. et siia siis ka mitmed
seltsi inimeisi kogunes, näit
kehwikud, keskmikud, ja kulakud.
Nii siis sellesama a. sügisel
astus meie kolhoosi tuntud suur-
maa pidaja Kulak Klehfelt
ja ei ole warandust, mis kuuluks
Sellepärast palun mina "Eda-
si" toimetust teatada minule,
kas on õigust artellil minu rehetuba
ära ühiskondlustada ,või ei. Wõlgasid
mingisuguseid minul artelliga ei ole.
Kui neil seda luba ei ole, siis
palun Teid wastavad abinõud tarvitu
sele võtta selleks, et minu rehe-
tuba alles jääks.
Wastus adresserige järgmiselt:
Wastus saatke nimelt kinnitatud
kirjaga, mille tarvis saadan
selle teadaandega ühes 40. kopika
Kodus ülesanded teewad
Wanemad aitawad
Hommiku tõuseme
näo ära peseme
Kõlab meie laulu hääl.
Ajalehte tellime
kodus ette loeme.
suwi kätte jõuab
wili wihma nõuab.
Nimi Mikson Elmar
warjunimi Tammeoks Rein
19 X 32
Oportunistline juhtimine
halvab õppetööd.
Viimased keskkomitee ja rahvahariduse
kommissariaadi otsused seavad meie ette
konkreetsed ülesanded õpetöö ümber korral-
damise ja omaduse tõstmise kohta.
Kuid ignoreerivalt, oportunistliselt seisukohalt
vaatab nende ülesannete täitmise peale, Lenin-
gradi Oblasti Nõukogude Vähemusrahvuste
Partei kooli (eesti, soome, läti ja Vepsi-ishori
sekt) administratsioon eesotsas kooli juha-
taja Mägeri ja administraatori Kaderoviga
Sugugi ei pöörata tähelepanu õpilaste majan-
dusliste - eluoluliste nõuete rahuldamise
peale, mille tagajärjel õpetöö kannatab, õppu-
rite hulgas "mitte vastav meeleolu" valitseb,
isegi on õppurite hulgas sarnane meeleolu, et
koolist jalga lasta, sest majanduslised - eluolu-
lised tingimused on sarnased mis õpetöö
peale halvavalt mõjuvad.
Peale selle kirjutab Kalk et Pahkman ladu juhataja
kellel ladus ei ole olnud pariisi rohelist kapsausside
vastu võitluseks, lubanud peendrates kapsataimete
kasvataja sm. Albuse maha lüia. Dokumendid aga
näitavad ja tõendab ka brigadiir et temal oli ladust
pariisi roheline välja võetud, kuid Albus ei ole
temalt küsinud. Kui on aga Kalgil tunnistajad et
Pahkman maha ähvardas lüüa siis on süüdistus
teine, kõigi peale vaatamata lubamata kuritegu.
puhul,mitte selle mis ühiskondlustamise aktis, vaid
turu hinna. Asi oli aga väljasaadetud kurjategia
Schuksta aeg kellel olivad teravad vahekorrad
Vidrih Kõvaga kellel läk läks hobuse jalaluu katki.
Võis olla et Schuksta kui kolhoosi esimees tõeste
avaldas osa mõju nii et nagu oleks olnud see asi
hooletuse või meelega tehtud.
Praegust on seinalehe toimetus valitud.
Vana lehe eest sisu andsin vastavatesse asutustesse.
Lehe ja iseäranis niisuguse sisuga lehe kohta
mille eest vastutus taheti lükata minu peale, nii ka
Kalgi märkuste kohta on see kritika minu poolt, mis
ei tähenda aga sugugi nn. asjaliku enesearvustuse
maha surumist.
Varsti kirjutan pikemalt osast tööst ja
teistest küsisustest, mis teid saavad huvita-
Loodan et Teie, sellepeale vaatamata et Kalk teit
on toimetuse tööline, ta tehtud viga lehe veergudel
parandaksite. Milleks on seda tagakiusamist ja
kellele teda vaja minu suhtes. Normani naine ise
seletab külas et Salmes nõukogude valitsust keegi ei salli
sellepärast olla nende nõus, ja ei sallivat mind
Loodan teilt kaasabi selle asja sel-
gituseks. Kui on võimalik, siis läbi aja-
lehe "Edasi" ehk lihtsalt kirjutage
isiklikult minule millega see asi on
selgitav. Kas tõepoolest N. valitsus peaks
seda lubama, et inimene ilma süüta
peab kannatama. Arvan, et seda ei
peaks olema. Mind mõisteti kahek
aastaks tööle vabaduse kaotusega. Praegu
olen Magnitogorskis, töötan sm. Stalini
nimelises metallurgia tehases kui vaba-
duse kaotanud kodanik, vaatamata-
sellepeale töötan kui lööklane. Ka siin
ma tellisin ajalehe "Edasi" kuid ei ole
kätte saanud veel ühtegi nummerd, ehk
edaspidi saan. Veel kord palun Teilt
kaasabi minu asja selgituseks. Vastuse
jaoks saadan kirjaübriku postmar-
giga. Loodan Teie kaasabi: O Kimm
15/X-35a.
-2.
No Alsman oma osavuse pärast pääsis, tim-
muka küüsist.
26/I 37a. Alsman läks kooperatiivi, seal jälle
Nimps jooksis noaga Alsmani kallale no
Alsman kaitses end pingiga kõige viimaks
Nimps nägi et ta noaga ei saa midagi
teha siis jooksis, stooruse tuppa võtis varnast
püssi, pani selle palgele, no pauku ei tul-
nud, sest, et püss ei olnud lahingus. Selle
aja sees ilmusid poe uksele sm. Ot. OL. kes
takistasid Nimpsu timmuka tööd nii siis
see kord pääsis jälle sm. Alman eluga,
kodanik Nimps tänini kinnitab, et läheb
aega mis läheb aga Alsmani elu võtab.
Nimpsi peale tehti akt, et Nimps. kui koopera-
tiivi esimees aga korraldab trotskistide pande-
de tegusid, kuna tänaseni pole veel selle
trotskistile mingisuguseid karistuse abinõusid
valitsuse poold võetud. See on väga Nimpsi
No on aga mõrtsukas, kes julges niisugu-
se kuriteo toime panna, ta ise tuleks
siia tuua ja tulise rauaga teda kõrweta-
ma hakata niikaua kui ta kõik üles
omad patud tunnistaks" räägib rahwa
hulgas halli habemega wana mees.
"Jah seda oleks talle raipele tarwis," kuul-
tub rahwa wastus.
Arutakse weel kaua sarnaseid küsimusi.
Jõuab õhtu. Ilmuwadki külanõukogu esi-
mees, kolhoosi esimees ja kolhoosi brigatiir.
Küla nõukogu esimees kutsub ka Polle
nagu külanõukogu liige, tuppa tapetuid
waatama, kellele aga see wastu meelt oli.
Siiski astub ühes teistega tuppa ka
Poll kuid mõne minuti pärast kohe
wälja tuleb, seletates, et tema ei kanna-
ta neid waatata j. ne.
Selgus et tapetud oli kõik kirwe silma-
ga, millega pea puruks oli pekstud.
Küla nõukogu esimees määrab ööseks
karauulid ja ei luba ühtki tuppa minna.
Saadab käsud miilitsa ja arsti järgi.
Silm otsib ümber kedagid,
Siin aias ootaks õhtuni!
Miks kiirelt tõuseb, tuksub rind?
Kui teaks, kas armastab ta mind?
Oh, mõte ära kao weel ära.
Mul südant täitab sinu hiilgaw sära
Ei oma tunnetega wõidelda ma suuda
Neid salasoowisi ka iialgi ei muuda.
Pea õhtu käes. Köökvabrikus,
Mis alles ehitud, weel üsna uus.
Ka Leeni istus teiste seltsis sääl
Supp auras juba ammu laua pääl.
Ju teistel kanti liha ette,
Siis alles haaras lusika ta kätte,
Sest sõbrad, need ju wõisid märgata,
Küll oleks neil siis pärast pilgata.
Orkestri mahe mängu kaja
See oli Leeni tujule nii waja!
Keelpillid kenalt kajasid
Kõik ümberringi juttu ajasid.
Üks lööktööst, teine mõnest muust.
Nii palju huvitawat üheteise suust.
Näe, Leenit, wõtnud suhu wett.
Ei tarwis ühes weega mett!
Mis tähendasin pole wale,
Sest wahi, punastand tal pale!
Kui wälgu kiir! Sääl ants, astus ringi.
Nüüd algas juttu kellegiga üle pingi.
Meil sõbrad homme kiwitorm,
Küll näeme, kes meist homme varm?!
Ma ütlen kindlaste kell neli,
Siis ära hiljaks jää, sa weli!
Nüüd äkki märkas neidu ta,
Ja tuli juttu ajama.
Noh, tere seltsiline ka,
Miks istute nii üksinda?
Kogu maa on tõusnud
üles võitlema.
Noor ja vana sõdib
mõrtsukatega.
Rahvas-kangelane
kaitseb kodumaad.
Vägimehed võimsad
vahvalt võitlevad.
võidab vaenlase
Purustab faschismi
tuhatolmuks teeb.
Päikene siis jälle
rõõmsalt paistab maad.
Kuldsed apelsinid
puudel kasvavad.
Rahval-kangelasel
võitlus verine.
Tervituse kuuma
sinna saadame.
teda näewad ja kelle pool ta näib
Selle peale ilmub sõnum "Edasis"
et Saar ütleb et Mogutavis
kulakuid ei ole.
Kuna mina temaga tänagi
ei rääkinud ja üldse meie partei
rakukese lan polnud sarnast
arvamist. Selle tõenduseks on
see, et meie iga aasta leiame
siin kulakuid ja likviteerime
neid. Aga kui kust Keski arva-
mine siis meie kulakud ei leiaks
See näitab et Veski lihtsalt
tahtis kaapida midagi, sest ta muud
minust ei saanud kirjutada, need oli
juba puhkus (dekreet)
no sellest kõigest oli veel vähe
ta organiseeris veel, sest tal
olid seni sõbrad: Laev, Parde
Õunapuu. (Laev ja Parde said see
Teie kulutuse järele "Egasi" ajalehest, palun
vastada minule küsemuse piale. Kudas on
võimalik estimale sõita. Olen süündinut
1870 astal ja tütar 1924 astal, naine on
surnut. Peian praegusel koral veikest
üksikut majapidamist. Olen vana ja ei ole
tööjõudu põlumaja pidamust edasi pidata
Omakset kutsuvat estimale. Olen estimal
sündinut, sõitsin oma perega venemale
1917 astal Kingseppa rajoni Leningradi
Oblasti Uue Lähtse külase, metsa kus
hakasin metsast põldu jurima kus elan
praeguse ajani. Kas on võimalik sõita
estise ja kuhu poole tuleb pörata
sele asjaga. Minu adres
paugatas kinni.
"Mis ma ometi hulluga pean peale
hakkama?" - mõtles Villem ja
astus pikkamisi ukse poole, riiuli
juurde, millel hobusepuhastamise
harjad ja muud talli tarbed
seisid. Ta võttis riiulilt kirve ja
hakkas uut ranginagi välja tahuma.
Ise mõtles: "Mehel on ikka jooma
haigust ka... Ja suur partisaani
tuhing. Tema punane partisaan,
ja muud midagi. Kui tahab,
töötab, kui ei taha, ei tööta - tema
oma hea tahtmine. No hea küll,
sa oled punane partisaan, tean,
Võitlesid Balahovitshi bande ja
roheliste vastu. Olid kord isegi
surma suus - taheti ülespuua.
Põgenesid ära. No aga näita nüüd
oma vahvust ka siin!..
walgete sõjawägede poolt siis oli mull
13 aastad wanadust, seda arwele wõtes
õde 9 aastane ja noorem õde 4 aastane ja
et see koht sõja jalus oli ja et ema jäi
kolme allaealise lapsega wälja päesemata
seisukorda siis tema oli sunnitud sõitma Eesti
oma wanemate poole kus mina talupoja juure
karjaseks hakasin kuna parast sulasena ja
lõpuks töölisena nööritööstuses töötasin,
Eestisse sõitsime augusti kuul 1919 aastal
1927 aasta teisel poolaastal antsin Tallinnas
teadaande sisse et soowin elama asuda
S.N.W. Liitu, 1929 aasta aprilli kuul
sain luba sõita, ja sell samal kuul sõitsin
ühes ema ja kahe õege Lääne Siberi Kroisse
kus meil olid wairad sugulased ja kus
mina elan ka täna päew. nii sugune
oleks lühidalt minu elulookireldus
millel ka alla kirjutan. Soo A.
2/I 1936 aastal.
oli intiim vahekord /Sel tagajärjel mätan
hein mineval suvel sügisel vili läks
laos kopitama ja pärastpoole kadunud
laut oli halvasti üles laotud j.n.e. Kui
aga Männik rev. kom. akti kirjutas, siis
tähendas et "Võitluse" kolhoosis on kõik
asjad korras, vili hoitakse aitas ära
j. n. e.
Käesolval kevadel, kui hulka uusi kol-
hoonikke oli juurde tulnud siis kol-
hoosnikud tähtsid valida uut eesimeest
ja brigadiiri. Ilmus aga küla nõu-
kogu esimees Kulberg Ewald, kes kära-
tas: "Mis narri mängu tee teete, Evi
ja Frolov on juba asjaga tuttavad, ne-
mad oskavad juba juhtida." Jah juht
tida nad oskasid küll, et jällegi küliti
küntud maa peale nagu mineval
aastal. Juuni algul siiski valisid "Võitlu-
se" kolhoosnikud uue esimehe ja bri-
gadiiri. Endine esimees Eks Alide viidi
üle arvepidajaks kolhoosis. Sellest on
siiski vähe, et teda teisele tööle üle viidi
V. A. Edasi toimetus.
Palun Teie juriidilist osakonda, üht aru-
saamata asja lahenda ja ära seleta. Meil oli
3/XII s. a. üleüldine koosolek, /üksikmajap. ja
kolhoosnikud/ pea küsimus oli metsatööstus ja
töösse määramine; selle küsimuse lahendamisel
tuli üks väärnähtus ilmsiks, mis üldist meele-
paha sünnitas. Meie külas elab kolm perekonda
ukrainlasi, nad on ühes Eestlastega ju ammu siia
asunud; esimeses peres on kaks tööjõulist inimest
meesterahvas, kolmekümne aastane, ja tema õde
Anton Korobtsuk
ümber 25 a. ja 12 aastane pois, aga mitte mingi-
sugust töökohustust nad ei täida. Nii sama
teine perekond, peremees Aleksander Krasnov, on
III gr. invaliit, naene töötegija, aga ka millaski
kuskil töös ei käi, vabandab sellega, et on niipalju
kodumajap. töösid, ei ole aega, sest peab vigasi
venna tööd ka tegema, kellel isi hobust ei ole, aga
naene on noor ja tööjõuline. Üldkoosolek otsustas:
Koolilaste ja pioneeride leheküljele.
Sõit mäel.
Jää ja lumi igal pool.
Suusad kelgud täiel hool.
Lapsed liugu lasevad.
Ise rõõmsalt kilkavad.
Kuule Juss, kelk olgu mäel!
Muidu asi alvaks läeb!
Siis Sass suure kisaga. Läks
mäele Jussi ootama.
Juss viis kelgu mäele.
Ise istus kelgule. Kelk alla mäest
läks tuhinal! Tuul kõrvust
möödus vuhinal.
Nr 19
Rahvavaenlased kooli lõhkumas.
Hilju oli "Edasis" pikem kirjatükk natsiona-
listi Tapersoni jõhkrast kahjuri tööst Ivanova
koolis Siberis. Taperson paljastati ja kõrvaldati
koolitöölt. Nii peabki see olema.
Ka Kanisovo mitte täielikus keskkoolis Krestsõi
raioonis töötavad juba mõnda aastat kaks
kahjurit - kooli direktor Paulmann ja tema
mees Sipsakas. Mõlemad on kulakuvõsukesed. Et
kõrgemasse kooli pääseda, pugesid mõlemad omal
ajal noorteühingusse ja parteisse. Vastavate
organisatsioonide lühinägevuse tõttu on Paul-
mann noorte uhingu kaardi veel seniajani
suutnud alal hoida kuna Sippakas kulaklise
päritolu ja kahjuritöö pärast Mga raioonis
parteist välja löödi.
Mõlemate poliitilises platvormis on palju
lausa kontrrevolutsioonilist, mida nad heas
tujus otse avalikult välja laovad. Mõlematel on
peale selle väga suur Sümpaatia kõigi parteist
välja pekstud trotskistide ja kolhoosist välja
kihutatud varaste vastu. Need on neile kõige
armsamad, sest need on ju "kannatada saanud."
Paulmann ja Sipsakas on kaks aastat
Trotskisti puhorini Panted Estonskii külas
1929 aastal olli Estonski külas norte ühingu rakuge
kes paljastas kulagute ja isama ära andjd aga mis sellest
organi serimisega kuit see kõig läks kurja nimelt
niisuguste rigi waenliste poolt nagu Pruli Jonas kes
orkani seris pandi krubo 30 mehest ja tapsit agtiwiste
lasksit Estonski külas maha Omuk Marti ja tema
abi kasa Liiti, kui tema wend Omuk Juhon olli selega
nõus et tapaksid oma wena Morti ära kes läks öiguse kultse
ellu polu neist päwist algas klasi wõitlus mis praeguseni
päewani kestap. kui mina töötasin külanõugokus 1934 aastal
siis mina rägisin egas koosolekus kolgosi astumisest.
kuit rigas wõsu naeris seta pealt jo äsitas et ärge minge
kolgosi kandtaga well nagu Esus kristus kanadas risti
peal. kül tulep warsti abi lõunamaa poolt seta rägisit
awuligult minu kultes Jakubsoni Anna. Keiwa Artur
ja Kõiwapuu Linta, kuit neit olli paliu ja on praegukii
pantud kolgosile Estonki külase aga klasi vaenlaset
seist sellest ajast saadig kui kolgos asus pole sugugi edasi
waewlep. Toome terwe süda näbu näiteid ette selle asutusest
mis on käesolewal ajal üks kolhoosi brigaad
läinud aastal oli see ise seisew wäike eesti kolhoos
mis tõusis juba tuntawalt jõukumaks mis juba
kuid juhtus õnnetuseks esimehe lohakuse järel
likwiteeriti see ja aeti külanõukogu ja ühe raiooni
organisaatori kolhoosnikute mitte nõus olekul üheks
kolhoosiks, kus ähwardas suur loomatoidu puudus
ja nii ka seemne puudus mis meilt nagu meie põewa
palk ära wõeti ilma tagasi maksmiseta millest
sai oblasti maawalitsusele teadustatud kust
jäit täna päewani wastus saamata.
Nüüd on mõõdetud kolhoosil uut maad juurde
ja wana jääb põllumaad jääb ümer 150 ha.
maha, mis on juba osalt sowhoosi tööstuse käes
ja selles sowhoosi piiris kuhu jääwad kolhoosi
pered aetakse minema uute kohta kus wõib
täitsasti õigust oelda et see uuesti möödetud
maa mis on nimetatud kolhoosnikude jaoks ei
kanna igal ajal inimest pääl. on kõlwulik
huntide elukohaks, aga mitte inimeste elada
9. Asjatundjate lehekülg
Nõnda kerkivad luiged lauludes,
Rabaküla aga pole laul,
Kuid kolhoos olla hullem haudadest,
Kõige sügavam ja mustem haud.
Kukud sinna siis: "Hüva nägemist!"
Välja säält pole enam teed...
Lärmi liisa viige sinna vägisi,
Oma jalaga ei lähe, нет!..
Anna varandus ja anna vabadus,
Anna kõik, mis su hingel on!..
Aga Liisal oli palju varandust:
Lombak hobune ja tareonn.
Aga Liisal oli palju vabadust
Ainult rendi näol Tõrva käes,
Ja, kui Tõrval polnud töölist vaja just,
Liisa vaba oli kogu päev.
walgeid õlgi leidus. See näitab et teda on
mitte kaua aja eest parantatud.
Pealt paistis waatjale et siin keegi noor-
peremees ehk kehw talupoeg elab, kes pole
weel jõudnud oma majandust korda seada.
Äkki awanes uks ja wälja astus lühike
musta wurrudega mehike. Teeb weikese rin-
gutuse, nagu tahaks eelmale tõrjuda öösest
und. Heidab pilgu ilma peale waatab ringi
ja kuuldub tasane jutt iseenesest " täna on
ütlematu hea ilm, wäga hää oleks kündi
alustada", ja tõttab karja lautade poole.
Awades lauda ukse terwitawad teda tasane
looma hääl.
"Tubli, täna on siin kõik korras" kuuldub
peremehe sõnad. ja ise tõttab edasi hobuste
aeda. Samuti terwitawad siin peremeest
tasane hobuse hääled.
„Ka siin on kõik korras" sõnab mees ja
ronib lauda nurkapidi üles lakka, ning
wiskab säält heinu maha, et loomadele
wiia hommiku heineks. Annab heinad
loomadele ja sulub uuesti uksed ning
- Jah.
- Ah-aa. Tähendab muudatus.
- Pea meeles, punkt kell 2, mitte hiljem, ega ka varem.
Hüvasti seltsimees, saab tehtud?
- Saab tehtud, hüvasti.
Loo ilmus kui kokku räägitult ja saatis seltsimehe oma
võimupiirest välja. See kadus pimedusse, kuna Loo
tagasi ruttas, et järgmist "nummert" Jüri juurde saata.
"Kaheksa" sai käsu ja tõttas seda täiustama. Ettevaat-
likult hiilis ta ümbrust, puges ühest plagu ääre alt teisale
peatus pimedas värava all, kuulas, veendus et midagi ei
ähvarda, ning sööstis edasi.
Kellegile nägemata jõudis kohale. Ronis üle madala
kiviaia, kargas õue peale ja oligi kaetud akna taga
kuhu nõrgalt koputas... "Kaheksa" jäi ootama, elamu
paistis inimesteta. Koputas teist korda... Tasase naginaga
avati kojauks ja "kaheksa" lasti ruume.
Toas istusivad laua ümber kuus noort inimest - neli
poissi ja kaks tütrukut. Laual olid mõni tühi viina-
pudel, klaasid, söögi jätised ja kuhjas suitsukonid.
Paistis nagu oleks vaid praegu klaasid tühjendud ja
kaks seltsimeest - pillimängijad - olid kõvasti ametis
et pillid häälde seada, sest teised ootasid tantsu.
Aga mis puudup, et ma kaua käisin.
(Tõmbab siilu alt leiva patsi mis
umbes 5 kg. kaalus). Kodus käi-
sin leiva järel vaat siin ta onki.
Noh, hakkame siis peale.
Kikas: (Lööb korki pealt ja joob ise
,siis annab teistele) aga küll on
magus viin parast nagu suhkru,
nii öelda, kes on sellega harjunt.
Tint: (Kõik joovad) Põisid võtke siit
leiba ka, see on ju nisu leib,
sööge, olke nagu kodus (vaevalt
saavad ühe liitra ära juua, nii
kostub suur müra ja ragin)
Häälet: kuhu meie nüid läheme.
Ikka koju magama, kuhu muia-
le (Kikas, Tint ja teised pistsid
minema ja unustasid viina ja
leiva maha ära, mis oli maha
Kuid Poll Oswald ja Lell August istu-
wad ikka edasi. Tehti suured küsimu-
sed neilt, selles suhtes.
Samal ajal leiti ka weel Wetka
koplist werine kirwes, millega oli
näha seda kuritegu toimetadud. Kir-
wes wiidi samuti rajooni.
Jõudis juba kätte kohtu päew
mis oli määratud 17 Juulil.
Kohus sõitis külasse kuhu ka toodi
süüdlased Poll ja Lell.
Kohut kuulama kogus palju rahwa-
st, kes wäga sellest huuwitadud olid.
Kohus algas 17 Juulil kell 2 peale
lõunat, mis kestis kuni 18 Juuli õhtu-
Kohtus selgus igasugused rööw-
plaanid, wargused, kolhoosi hobuse
wargus ja palju muid kuritegusi.
Süüdlased aga seda ei tun-
nista, et nemad, sest süüdi on
waidlewad igat pidi wastu, ja püüa-
wad tunnistajaid segada.
Pikaldane ootamine.
Noh sõber, täna paistab päike
ja öösil valgust andis kuu...
Mul mõttekäik on praegu väike,
kuid selle taga asi suur.
Ons aeg nii kiirel käigul?
Või praegu vana kuu?
Et Treinil nagu raske haigus,
ei huvita peale leekide muu.
Sa meile kirjanduse ringi
ju asutada lubasid detsembris.
Nüüd pole lubadusest enam mingid...
Su lubadus, kui tuli toores puus.
Ons lumi ette ajand hanged?
Või ära jäätanud tee?
Siis tarvita sa suuskasi ja kange...
Teid ootab pikisilmil E.P.T.
Pakler R. A.
Etasi lehe telia kolhosis " Edu" krasnogvarteiski raianud
kalhosi liige Liine Nugis
Tulen oma palveka teid tülidama ja palun teilt Juriidilisd nõuatmist sada
asi on järgmine: Olen kalhosis 1931 aasta kevatesd sadi 2 hingega ise ja 6astane
poeg oma maia ja lehm. Kolm aastad olen kolhosis töötanud veikese
ala ealise labseka laste sõimed kolhosis ei ole tööl käimine oli küll vilets kui
oli ilus ilm oli labs põlul kasas aga kui vihmane siis tuas lukku taga
aga nõnta on võimata tööl käia nii et tänavu sügise sain omale apikasa
raute tema ja siis palun teilt teatusd kuta võib kolhosisd välia mina
kas on mingi sugusi takistusi sele vastu või nalokisi nagu meie pravlenie
hirmutab nii et mina tahan lehma ära müia lehma on mull võimata
pitata töö päevi on mull 200 päva päva päva peale antaks 3 killu heinu
et pigistab wiimase kui higi tilga na-
hast wälja?
Klaara: Olge head, olge head! Tundke end, kui
omas kodus. (Wäike paus). Olete wist
meie uus kooliõpetaja?
Toots (paneb kompsud maha. Tähtsa näoga)
O-o, ja-a! See ma olen.
Klaara: Tähendab oleme siis tulewased
kaastöölised! Wäga rõõmustaw.
Toots (muiates). Aa, wõi nii! Siis teie
oletegi siin'ne kooliõpetaja. Hm!..
(Kehitades õlgu). Ei oleks lootnud sel-
lise õnne osaliseks saada!
Klaara (naerdes). Mis õnne selles
siis nii wäga on?
Toots (abitult kogeledes). Ah nii!.. Hm..
niisama... Tuli sõna kord keele peale
Ärge n'd seepärast...
Klaara: Pole midagi! Tahate ehk puhata?
Vsevoloshkaja
Följeton.
Armastanud olen aasta aastalt kohast
kohta reisida. Ja ega siis meie laiasel
Nõukogude maal neist kohtadest puudust
pole. Sattusin ka wiimaks Leningradi
ümbrusesse. Noh, mõtlesin mina, siin
kuulsa linna lähedal peab koik enam
wähem korras olema. Aga wõtta näppust.
Noh, aru ustage ise, kui minu kirja-
tükki läbi lugenud olete. Leningradist
wälja sõites, kus ma nii palju uusi
ehitusi, hiigla suuri tehaseid, kultuur-
elumajasi ja toredaid õpeasutusi nä-
gin jõudsin ma wiimati Wsewoloschska-
ja põllu-majanduslisesse tehnikumi kus
üle 250 soome ja eesti õpurid õpiwad.
Tehnikumi akendest mööda minnes
kuulsin ma kisa ja kära. Wast ehk
on tulekahi lahti mõtlesin ning ja
tormasin sisse. Aga ei, juhtusin koos-
olekule. Jäin silmapilguks seisatama
ja kuulatama. Kära jäi nagu waikse-
maks, kui üks tugewa häälega õpilane
"Edasi" toimetusele.
käesoleval aastal 25 juulil heitis
Krasnaja Rabotnitsa" vabriku partei-
komitee nüüd parteist välja, 26
juulil jäeti partei tokument käest
ära ja 27 juulil kinnitas kolmanda
vahetuse partikoosolek nüüd partei
komitee otsuse
Partei komitee koosolekul esines
parteikomitee sekretar Stepanova
suudistusega, et Kuusk alla
Siberis partei ja Nõukogude vastast
tööd teinud, millised andmed
ta Siberi "Kommunaari" toimetusest
saadetud materiaalidest võttis ja ka
minu kiri mida ma Siberisse Koidu-
lasse saatsin.
2) süüdistas mind, et olen trotskisti
Petersoni juures korteris olnud
ja pole nende tegevust paljastanud.
Olin varjanud partnikamitee eest, et
Petersoni juures korteris olin.
Et ma Petersoni juures
Enamliste kaadride kasvatus, kahtlastes
kättes.
N. P. koolis läks läbi partei puhastus, rida
külge kleepinuid elementa pühiti parteist
välja nagu: Külaots L. sek juh. kes kaitses
koolis kulakuid ja kulakute asemel kehvikuid
välja lõi ja tahtis enam veel, sest süies kasvab
isu, neid kes kuidagi kulakutele haiget tegid
Tsernägina, kes enesest punast partisaani
kujutas, mis ta tegelikult ei olnud.
Siis läti sek. pealt kulakud Profogel ja
Kimin A. ning rida teisi.
Kuid arusaamata lugu on see, et sl. Mihkelson
kelle käsu all Külaots tegutses, parteisse
jääti aga õppipoiss välja löödi.
Praegu sl. Mihkelson partei ajaloo tunnis noorte
septembri rühmas, seletab, et Külaots saab
varsti parteisse tagasi, kui aga keegi tagant
jälle ei löö.
nalja tilk!..
Toots: naljatilk, neh!
Klaara (aknast pahaselt Wollile): Silma-
pilk wii aluskott tuppa tagasi!
Wolli (wäljast): Seda ma juba arvasin!
Filip (Tootsile). No, me wist segame teid
Olete ju teelt wäsind (ulatab käe).
Nägemiseni seekord. Eks edaspidi
räägime põhjalikumalt. Pealegi on
mul ka juba aeg juba minna!
Toots (andes käe). Ah, mis nüüd tühja
sellest - eks wälja puhata jõuaks veel
ööselgi! Aga, kui teil just tarwis
minna, siis olgu peale! Nägemisen
Filip (Klaarale): Klaara, sa lubasid
mulle ajutiselt lugemiseks Soloho-
wi "Ülesküntud uudismaa" anda?
Klaara: Ah-jah! Kohe, kohe! Lähme
raamatukogusse, ma annan.
Kogu tegevus on sellele rajatud, et kõrval-
dada kõik, kes ühte ei liitu ja nende
liini paljastada võivad.
Ja luua täiesti "oma meeste kamp", kus et
vabalt tegutseda võib.
Partei kollektiiv seisab koos samadest
"kamba meestest" kes "enda poliitilise liini"
järele tööd juhivad.
Sekretäriks on õppur lätlane, kes "kamba"
mõju all, sest "kamp" terves koosseisus
kuulub kollektiivi. Kollektiivi liikmed
on: Koolijuhataja Mäger, õpeosakonna-
juhataja Siiman, läti sektori juhataja
Pasbarne, Kirja teel õppuse vähemusrahvus-
te nõukogu partei kooli juhataja Karo-
lov ja läti lektor Kreger. Kes terves kooseisus
"kampa" kuuluvad ja kelle käes täielikult
juhtivus.
Õpeosakonna juhataja Siimanni poolt
pandi maksma 9sa tunniline töö-
päev, mis algab hommikul kella 6-
õhtu pool seitsmeni.
Vanema kursuse õppurid kelle peaaegu
1) Tööliste tasu alammäär, mis kindlustaks
ta inimväärilise ülespidamise.
2) Kõik töölised riikliselt ära kinnitada
töötaoleku vanaduse, ja tööjõuetuse, vigas-
tuste, haiguste vastu jne.
Edasi on kirjutatud. Töölised väikemaa-
pidajad väikesed käsitöölised väikekala-
mehed ja muu töörahvas on vähemalt
kaks kolmandikku kogu rahvast, nüüd
on naad vähemuse kohtsa alla surutud.
Mikspärast? Sellepärast et nad kokku ei
hoia, sellepärast, et nad aru ei saa ikka
missuguse jõu nad sünnitavad, kui kõik
ühinevad, Tarvis iga viimne kui mees ja
naistööline, kõik need kes oma töövaevast
elavad, koguda ühisusustesse, need ühi-
sused koondada ülemaalisteks liitudeks
ja liidud ühendada ainsaks suureks
organisatsiooniks.
Siis saame jõu, mis suudab kõrvalda-
da praeguse ülekohtu ja vägivalla, murrab
maha need okasaiad, millede taga meid kui
metsloomi puuris hoitakse.
et selles
Selle artikliga on selgelt näidatud, milles
seisab põhjus, et töötavad hulgad, kes rahva
enamuse moodustavad, vähemusele peavad
alluma, just sellepärast, et nad organisee-
rimata on. Ja et ainuke tee on vähemuse
kontsa alt vabanemiseks, kui iga üks kes
oma töövaevast elab, peavad organiseerima
ühisustesse, et ühiselt oma kurnaja vastu
võidelda, et see on ainuke tee mille
kaudu töötavad hulgad end vabastada
kodanlase
suudavad vähemuse rõhumise alt.
81 / 31-I.35a.
Seretka raioon Tulba küla-nõuk
Metsik Tapmine Tulba k.n.
10 januaril s.a. Taperi metsi-
kult ära Tulba küla nõukogu
liige kes töötas 1931 aastast
saadik tulba küla nõukogu
arwe pidajana Oskar Henreki
poeg Kirilow. Kulakude
agent klassiwaenlane kiskus
metsikult meie ridadest
ühe parema eekujulise töölise
töölt kodu tules umbes
pool kilomeetri kaukusel
kodust 10 januaril kell pool
neli peale lõunat leiti.
Kirilowi surnu keha metsi
kult tapetu 5 hawa rinnas
7 noa hawa seljas parema
käe soonet katki lõigatu
ja lõpuks kõri maha lõikatu
Kes tuntis Kirilowi see tuntis
teda nagu paremat eskujulist
Siis töörahvas jooksis rutuga
ja laps läks jarel nutuga.
Laul  ja kiri.
Minu häält kuuleb iga mees
sest mina ei ole metsa sees.
Vaid olen põllul lagedal
seal kuiva soo peal magedal.
Mina kiri õpetan
ja semiletka lõpetan.
Minust tuleb mees teadlane
ning järel ei saa ükski realane.
Laulan põllul just kui lind
ning keegi seal ei sega mind.
Ja  hõiskan karjun lõbusaste
et  kõik mu hääled kuuldakse.
Kiri selge mul kui vesi
mööda põldu kolmekeisi.
takistuseks ees meil tee
hüppame siis üle vee.
Kui keegi laulu ehmatab
See Topasoo Arnold ajas omal
ajal mehele pahna pähe : "Sina
punane partisaan, oled Veneriigi
kord ärapäästnud, mis sa nüüd
ikka vehid, kui rahu majas. Nemad
peavad sinu ees nüüd mütsi maha-
võtma. Sa oled nende heaks küll-
alt teinud. Nüüd, Andres, mai-
tse elu. Aga mis on elu tuum?
Elu tuum on viin.".. - vat mis see
Arnold tihti jorutas ja mees
ongi nüüd... Kardab tööd kui
jänes trummipõrinat."
Varsti sai auk puuritud, nagi
valmis ja Villem hakkas seda
omale kohale lööma
"Või - tema - kurat - pakub mulle-
- oma tööpäevi... Kas-mulle-neid
- vaja-on!.. - mõtles Villem, kirve-
hoopidega nagu kinnitedes
6. Lüüriline leheküljeke
Kesse ette näeb aja sammusid,
Kesse ütleb, et naaber Mart,
Naaber Jüriga ühes sammudes
Ühes kündnud on piiriraad?..
Kesse ütleb, et naabrist naabrini
Ühisorasest õitseb muld?
Kiigub kiirgates viljakuld?..
Nagu pimedas rooma, komberda!..
Oi, kes jutustab selle loo?
Rinnus kartused hirmutondina,
Silmis kahtluste uduloor...
nõuda "Edasi" toimetust esitajat
kohale. Kogu aeg nende eesmerk
oli kooli likvideerida, siin ei ole
ainult imu isik, ei õpetajad neid
kogu kool. Nad võtsid sellega
minu tervise ka ära, olen pragus
raskest haige, ootan teie abi
kus tuleved ka õpetejate vahekorrad
välja selgivad. Nii et meil on koolis
ka õpetajate puhastamust tarvis,
Sellepärast veel palun seda võimalikus
teha ja välja sõita, asja selgitakas,
töö õigele raamidesse panukas.
Parem oleks kui teie teadustaks.
Kalinini olb har osakonnale. Kulude
kandmeseks, sest mina tegin neile
juba ettepeneku. Olen pragus
sumitud seda tegama. Kai teie välja
nii pea ei sõida, asi lähel pahasti. Käiakse
õpilestega seletetakse jne.
Tantsust pole rääkida,. faktid olid järgmised: Kui Eesti
kolhoos teatri 1me brigaad mängis Klubis 7- Juulil, pidnud
sealsed kolhoosnikud, wana Jaanipäeva Rahvast oli
murdu koos, aga pidu saali ei läinud peale üksiku
mitte keegi. Seda näitas nüüd 2- Augustil IIse
brigaada aeg ka, kus pidul olid teenijad ja üksikud
kolhoosnikud. Palju noori tulid kuni saali ukseni
aga sisse ei tulnud. Mõned vaatasid näitemängu
ära kuid tantsu ja mängudeaeg läksid minema
On veel niisuguseid nurke, nagu Kosakowa, kus noored
jooksevad peitu kui keegi võõras tuleb tuppa
Wanemad noori wälja teiste inimeste hulka ei lase
Kodus tuubitakse "jumala" sõna õpima ja kuulama.
Ajalehte ei loeta, niisama teist kirjandust. Kolhoosides
ühtegi ringi ei tööta.
Niisugune olukord näitab, et koha pealsed organi-
satsioonid, Külanõukogu ja teised ei pane külaldaselt
kultuur-poliit masseliste tööde peale rõhku. Ei ole seda
kultuur jõudusi mis Luukülas on kooliõpetajaid ja teise
tööle pannud lugemise toajuhataja on olnud seie
ajani külanõukogul administratiiv tööde tarwis. Oma
tööd pole lugem. tuba õieti veel teinud. See näitab seda
et lugemisetoa juhataja jättis kolhoosnikute lehe
tellimised hiljaks ära saata kus nüüd tellimistele
vahe sisse tuli. Lugemise toas puudub kord, ei ole
inimestel lehte korralikult võtta, nagu Nasimovas
on. Puuduwad lug. toas lambid täielikult. Selle taga
järjel on lugemise tuba õhtu pime.
Nende puuduste kõrvaldamiseks ja kultuur masseline
töödetõstmiseks peab Luuküla Külanõukogu tõsist
tähelepanu panema selleks kõik jõu ära
kasutama, mis käes on lugemise toa
Praegu puhkeaeg on meie olukord ka mitte parem
kui alati, söögimaja on küll lahti, kuid õppu-
ritele sealt süüa ei anta, kirjutasime juba
sellest "wanamehele" teadaande, aga midagi sel-
pole selle lahenduseks tehtud.
Kolm õppurit on sarnastes tingimustes elades oma
terwisest ilma jäänud, arstimiseks aga wõima-
lusi pole.
Tarvis on kiiremas korras saata meile uus
direktor ja wõtta wastutusele tema kaitsejad
Sõerd ja Koslikow (wiimane sai sarnase wägi-
tükiga hakkama et lõikas oma lapse ümber)
Sõerdi kohta tuleb weel märkida seda, et ta
oma ainest meile terwe talwe jooksul märki
edasijõudmisest ei pannud, aga kewadel olid
juhused, et õppurid said ajaloost nõrga märgi
Tunni ajal kordab ta parasiit sõnu üle saja
korra, nagu: "näituseks", "isegi" jt.
Kõik need 3 isikut peaksid partei liinis
saama oma karistuse ja kas üldse niisugused
inimesed on wäärilised partei piletit taskus kand-
ma ka seda tarwis wälja selgitada. (Koslikow
on noorteühinglane)
16/VIII-36a. Alber _
Pealtvaatajad plaksutasid käsa ja lõid
taktis jalgu vastu maad.
- Uih! Naschinnai Petja! Ne põtjanis!-
kastsid hüüded.
- Kus on mu poeg Vanja? Sa oled
tubli stahaanovlane, minu, vana kasaka
Krivoroti uhkus ja au. Tule näita,
kuidas tarvis tantsida. Ega sa selleski
asjas teistest alla anna, - räägib
kõval häälel hallipeaga kasak, Krivorot,
kohe peale tantsu lõpetamise.
- Vanja sdess! - kõlavad hüü-
ded. Tantsuplatsile ilmub ilusa
kehaehitusega, noor kasak Ivan Krivorot.
Tants. Balalaika helin.
Molodets! Meie Vanja on
tubli kasak! - hüüavad heakskiit-
valt kasakad Ivan Krivoroti tantsu
vaadates.
Dobre, dobre sõnok, - räägib
millel magab 5=aastane tütar Pärja
Ühes räpases kastis, mis kiigeks, magab
2=aastane poeg Meinhard, kuna 8=aas-
tane poeg Herbert=Johannes ruumi ja
aseme puudusel ööbib, kus saab. Toa
nurgas asetseb ka ahi ja pliit. Peale
selle ei mingit mööblit - ei pinki, tooli
ega lauda. Sööginõusid neil üldse pole
ei ole. Nende aset täidavad roostetanud
kilukarbid ja süüakse sõrmedega. Pori-
ses nurgas ja seisab paari vaka-
osa kartuleid, kus lapsed käi-
vad juures ja purevad tooreid kartu-
leid nagu porgandeid! "
Lõpuks lisab „Postimees“ juurde,
et See pole mitte ainukene sarnane
näide Eesti töörahva olukorrast, nii-
suguseid pilte võib leida Eestis veel palju
väga palju.
Kuna ootamattalt saabus frondilt mees.
- hakkas mitmel süda järsku "pupperdama";
tema lemmiklause: "Kas wõi kurat ees!"
oli kuulus... Mõeldi jälle sedasama.
- Aga Aadu algas elu teisiti:
jätnud norimise, ega purjus nähtud.
Muigas waid, kui Kassiraipe kutsuti:
"Olgu!-ütles.- "Eks sai lollust tehtud!"
„Põle mehest enam lööjat!“ arwas agul
ja Aadu wihameestel tõusis "turi"...
"Waat" kus nässu löödi kangus Wilgu Aadul!
Jah, ja anti nii, et wõtaks kuri!"...
- Anti! Polnud salgamiseks põhjust! Aadul
lastud mõned sõrmed, pales mõega jälg.
Sõja suhtes waidles käredasti agul -
siis kui rääkis Aadu: "Kerisin kui nälg!"
19/II 36
Teie kirja sain kätte 6/II 36. mille üle tänu
awaldan, teie aawaldate õigusteadlase wastuse
kuid pean ütlema, et see mull küll tarwilik
kuid mitte nii hädatarwilik, sest ma olen
kolhoosist wäljas juba 1935 aasta suwest
saadik, mis ajast ka arwepidamise üle antsin.
ja sest ajast olen ma ilma tööta ja kõik see
häda seisab praegusel korral selles et on
tarwis leida tööd, aga et mull siin Siberis
wõimeta on tööle hakata nagu toimetusel,
juba minu eelmisest kirjast tutaw on,
ja et kaugemale näit. Leningrad ring-
konda sõita ilma et teada mis seal ees
ootab ma ei julge, sest mu ei tea kas on kolhoo-
sid kohustatud mind wigast, kes kehaliku
töö peale ei kõlba liikmeks wastu wõtma
wõi ka üleültse tööle kuigi neil peaks
arwepidajad tarwis minema, riigi asutusesse
mind küll wastu ei wõetud, peale selle
kui arst mind järele waatas. Selle pärast
palun "Edasi" toimetust, kuulata mulle
kuhugi kolhoosi kohta kuhu ma wõiks
Mis aastatuhandega walewõrk siin lõi
Uus tulelõke mõne kuuga ära sõi,
Ta hulwas jänus tiigri, kaarna parwe
Ja puhus waljult oma wõidusarwe.
Siin kostis wali hüüe millel nimeks taud,
Mis hallitanud, kõlbmatu, neid ootab ammu
haud.
Siin wanad kroonid wedelewad pühkmes-
Uus linn. Ta kiirelt kaswab kenas ehtes.
Uus eluruum siin töölisel. Näib puhas ta rind.
Ta oma käega seda loond, se wabam kodupind.
Kõik kes kord ilma pidas ahelas.
On igawiku hõlmal uinumas.
Suur tehas ehitud. Ta ootab uusi võtteid
Ja kaugelt oodatawaid wiie noore tehnilisi mõtteid.
Pikk aasta kogund palju teadust neil.
Siin juba ehitatud hiigla Ingorostroi. Ta hüüe kõlab.
Nad jälle koduteel. On peagi meil.
Kolm aastad weel, siis tasub omad wõlad.
See rõemu hüüd käib üle terwe maa.
Nii wõiduurikkalt, võimsalt kõlab ta
palju.
Nii wabrikud ja tehased siin tarwitawad tema jõudu
Sääl eemal harglik waade unustatud kaljul
Kes pole iial ennem sarnast hiilgust näinud,
Et küll siit Dnepri käänust paljud mööd käinud.
Kas pole ime see, et tugew kaljumaa.
on ühekõrgune nüüd mulla pinnaga.
Elektri wedur sõidab tamme üle nagu nool.
Elektri walgus külas, ümberringi, igal pool,
Ta tarwitakse põllus, wabrikus ja linnas.
Ei enam õlilamp siin pole hinnas.
Ei hobusega linna enam sõida taat.
Elektrisõidus wahib jõge tammelt, ülewalt.
Las mürisevas piksepilwes kõrgel sõuda
Diktaator. 531/28.VI.35
N. Liidus on üks kohakene, kus
valitseb diktaator Voldemar
Veisman, see on Estoonia külas,
Beloglaossvi raioonis, Lääne Sibe-
ris tööstus artellis nimega "Leek"
Keegi ei eita, et ta on paljugi
teinud artelli sissetulekute
suurendamiseks, tööstuse laien-
damiseks ja kõvenduseks. Kuid
nüüd, kus ta endale loonud kin-
kindla aseme, kus teda toetatakse
kohapealt, iseäranis aga teatud
isikute poolt keskkohtist, ei hoo-
li ta kellegist ega kuula kedagi, teeb
mis ise heaks arvab. Kõik partei
liikmed ei julge tema vastu välja
astuda, ühed sellepärast on tea-
tud sidemed temaga, teised aga sel-
lepärast et kardavad. Sest peale selle
kui midagi vastu ütled ehk pal-
jastad, leiab ta kohe sulle mingi
süü, ehk veel mitugi, siis oled sa
kui alatu koer minema aetud.
Rääkimata parteitutest, need on
veel enam hirmu sees.
Ta on päritolu poolest küll
tööline, kuid praegu on ta üks
suurematest bürokraatidest
kelle võim on piiramatu Estoonias
Mis ta siis siin õieti üldse teeb?
Mida aeg edasi läheb, seda tiheda-
mani teeb ta oma sõpradega
joominguid ja tralinguid. Viima
se esimese mai eel oli sarnane
juhus, kus tema kui artelli juhataja
pidi tegema sell õhtul majandusliku
Üks tähtsam päew, all schlüüsis tehti proovi,
Kõik oli korras, paremad ei soovi.
Suur kolmetreppiline schlüüs on tehtud hästi.
Nüüd laewa esimest säält läbi lasti.
Hääl meelel Talow hõõrus käsi
waat tubli töö, ma iialgi ei wäsi
Teid kiita, Malinowitsch, ärge peidke ennast.
Ka sina Mihkel, astu wälja wennas!
Teie tuli wõidelda siin loodusega, töölistega palju
On kergem wahest purustada kalju,
Kui mõnel kangekaelsel ära seleta,
Et töö peab paremini minema.
Tamm ehitati, kuue meetri wahel
Lai ruumi jäetud tõrwa lehel kahel,
Sest muidu soojusest wõis lõhe saada samm.
Se oli tööl üks wastutawam samm.
Siin tuli määrida Gudroni massiga,
Ja sulatata keewa auruga.
Raud torud auru jäuks sääl ülessäeda kästi.
Neid tuli kinnipanna muttritega hästi.
Kaks töölist noort, nad seda täitsid, hirmus saatus.
Siin algab nende elu wiimne waatus.
Neid juba blokis alla lasti.
Nad hoidsid kettist kinni tugewasti.
Industriali kraan. Signaalid: "Maina!"
Ja ise signalist peab lõbu juttu aina!..
Blok läheb kiirelt, wuhinaga...
"Mis teha nüüd, kus on nad aga?!
Siis karjatus ja hirmus hüüd,
Neid päästa, ilmaaegne püüd.
Kak noort, üks naine, teine mees
On uppund Dnepri kohutawas wees!
See õpetuseks teistele
Tööl waja olla tõsine.
Öö särab, taewas tule tähtil.
Ja sala kohin puude lehtil.
kaks aastad möödas, siin see mägi
mujal, tõsisemates organisatsioonides istu-
wate bürokraatide wastu ja mitte ilma
tagajärgedeta mitmed külanõukogude
bürokraadid (Domkinos, Trutnewos, Artjuschi-
nos, Podoolis jne) peawad oma "priileiwa"
aastate eest "Edasi" kirjasaatjaid ja toime-
tust tänama.“
Küla kirjasaatjaid meil on kuid tõepoolest
on neid siiski wähe "endiseid" kirjasaatjaid
meie enam ei tunne, kes pidu heast kordami-
kirjutasid. Meie kirjasaatjate hulgas on ainult
paar "wana" kooliõpetajat ja nad on tublid
mehed. Tuline õigus on Teil selles, et meie kirja-
saatjatega wähe tööd teeme, see töö seisab
natuke hinge tõmmata - juba jälle iga-
sugused istangud, ettewalmistused tundi-
dele ja muud sekeldused.
II st.: Õigus! Meie oleme ju noored. Tarwis
elu maitsta, aga siin kolleta, kui wanad
haawa lehed hilisel sügisel. Löö kõik
oma noorus surnuks... Fuih, kui wastik
see kõik on!
III st. (Lõbusamalt). Pole wiga, poisud!
Mis te n'd nii wäga muretsete. Teadke,
et me ju kolme kuu pärast lõpeta-
me ... Ha-ha-ha! Siis jumalaga kõik
see elu - lendame kuhu kellegi tii-
wad wiiwad. Lendame elusse... Uut
elu maitsma!
Kõik: Õigus! Kadugu nukrus!
(laulawad gitarre ja mandoliine saatel)
Olgem rõõmsad,
Jätkem nukrus;
Marie Jaani t. Müür
22/ x 35
26. aastane vaimlised puudused elab oma
vanemate juures Jaan Müür on 65. aastane
naine 55 aastane. Tütar Marie tööl ei käi, ning on
oma vanemate ülevalpidamisel. Kuid neil läheb
majandusliselt raskeks tütart üleval pidada
Kas on võimalik tütart paigutada
haigemajese ehk saab temale väikest abi raha
28/I-35.
Sm. Käspert!
Saadan sinu kätte kirja, mida saatis
keegi J. Mägi, kes arvatavasti on meie vana
tuttav Johannes Mägi, kuid kindlasti ei
tea.
Jutt on kellegist Kõvatust, kellest meil kunagi
oli jutt, kui "Edasi" oli veel vanades ruumides.
Muidugi ei saa meie avaldada midagi
selle kirja sisust.
4 XI 32.
Teha lõpp partei liini moonutajate
ja "Gruppeerijatele."
Saadet uurimisele
E.O.sse
85/2 10 XI 32
Leningradi oblasti nõukogude vähemus-
rahvuste partei koolis organiseerub "teatud
Soe kamp", kelle eesmärk ja tegevus kaunis
kahtlane paistab olevat.
"Grupe eesotsas on koolijuhataja eest-
lane Mäger (rahvusdemokraat, Palvadre kam
bamees) õpeosakonna juhataja Siiman
lätlane (kuuldavasti endine trotškist ja
avantürist) eesti sektori juhataja Küla-
ots (kuuldavasti rahvusdemokraadi Palvad-
re uuem liitlane, kambamees) läti sektori
juhataja Pasbarne ja kirja teel õppuse nõu-
kogude partei kooli juhataja Karalov, vene-
lane (endine trotškist, kes parteilise valve
all oli) ja teised vähemaktiivsemad kaasa-
jooksikud.
Ühtlasi on kuuldused ka liikumas, et
Mäger, Külaots, käia Palvadre poolt korral-
davatel teeõhtutel. Missugune eesmärk aga
neil theeõhtutel on, kust aktiivsemad rah-
vusdemokraadid ja juht osa võtavad, on
- kuiwand orjawitsad, süda juba rabe.
Ainukene gaasi-latern taga soppis -
mida keegi pole näinud põlema ;
aga kõnniteesse wajununa hoopis-
kükkitamas maja "kõssus" eidena.
- Naeris päike, oli sumbne, palaw,
- wahest harwa eksis siia tuule hiil...
Oli kõrvaline, waikne umbnetänav -
ennast agulisse surund nagu - kiil.
Uue nime andis talle "jõugu" 2) malev -
rakkuskätte suguharu - taatepidi,
rüütli kantsi jalalt, nõgust - "doome alev"
- kuhu kantud lõppend kassid sabatpidi...
... Mattused just pole olnud suurepärased:
Aetud mätta alla kassilaip ja mattuslisteks-
olnud harilikkult poisikesed - närused,
kellel nina märg ja warbad löödud weristeks.
2) jõuk - hulgus. Eesti kodanlus nimetab oma töölisi
tihti nii.
Ja arwan, et wõin seda küsida, mis mind
huwitab... Sa ju ometigi tead seda! Sul-
le ju teatati sellest ooblasti hariduse
osakonnast.
Klaara (irooniliselt). Ainult mitte sellest, mi-
da sina teada soowid. Seal ei olnud
kirjutatud, kas meeldib ta meie Motja-
kesele, wõi mitte. Täna-homme tu-
-leb ta kohale, eks siis ise uuri.
Motja: Fuih! Sinuga rääkida ehk wasika-
-ga wõidu joosta on üks kõik.
(Läheneb aknale. Waatab aknast walja.
Korraga kohkub, siis muutub rõõmsaks).
Klaarake, aga tule waata! Tule, tule -
näe, aiast tuleb siiapoole üks wäga
wiks ja sihwakas noormees.
Klaara (läheneb aknale). Kus kohal?
Motja: Näe, näe! praegu tuli puude
warjult wälja. Näe, nüüd seisatas.
Nr 12
Kass siin ei töötanud klassi vaendlane?
asi oli nii 1936 aastal pandi minu
ema Peterson Natalja sea lauda
peale tööle kus oli 19 suurt siga
9 kolme kuulist põrast ja mittmel
seal olid põrsad. Seda tööd täitsid
ennem 3 inimest s.o 2 oli seasootjat
ja kolmas oli karjane.
kui hakkas minu ema tööle
siis sua sea karjast ei võetud
Sellega oli tehtud kõige suurem
lubamata kuritöö loomade
suhtes ja niisama koormati ülearu
1) minu ema tegi isegi kahe inimese
töö ära selle samaga et ei antud
karjast oli minu ema kunstlikult
kolmanda inimese töö peale pandud.
sest kui loom on laudas on
tema sõnniku koristamine palju raskem
kui siis kui loomad käivad
valjas j.n.e.
2) Ku Minu ema oli selle järele
koormatud ja minu arvates sigade
pidamine, suvisel aal laudal n
ummikses pidada oli sigadelle
kahjulik
Meie hakkasime kohe nõudma
et direktor võtta palkaks sea
karjase, tegime ettepaneku et
suvisel aal direktorille et
suvisel aal
Salmes 11/VIII 37a
Smes Madisson!
Täna lugesime Edasi No:106 s.a. Kalgi kirjatükki.
Jutt on samakritikast ja ta mahu surumisest. Möödunud aastal
kirjutasin teile kaks kirja klubi töö kohta Salmes ja ta
juhatajast sm. Vattmanist, kuid teie poolt vaikimine võimal-
das klubi töö niisugusesse seisukorda viia, nagu ta oli siis
kui mina selle töö võtsin vastu. See oli mõni päev enne
sm. Kalgi siia sõitmist. Vattman koristadi ära nagu terve
rida teisa. Selle asemel et töö puuduseid ära näidata
ja neid aidata kõrvaldada, tegeliku enesearvustuse
abil, tehakse küsimuste mitte õige valgustuse teel
lärmi mis tööd ei paranda ega mingid tulu ei too.
Nagu näituseks. Kas oli see siis samakritika mille eest
kooliõpetaja Norman (kelle eestkostjana olla käinud sm.Tulp)
sai kolm kuud sunni tööd ja võeti töölt maha kui
et seinalehes olla kirjutatud minu naisest kes kooliõpeta-
jana mingit kombel osa teadliku kodaniku nägu ei näita
ühiskondlises töös. Missugust tööd teie siis nõuaks
naisterahvalt peale dekret otpuski, rinna lapsega,
peale klassi juhataja kohustuse, tundidele ettevalmis-
tuse, koolijuhataja ameti, täiskasvanute kooli orga-
niseerimise ja n.e. Selle küsimusele ei suutnud Norman
ka ise anda vastust. Peale selle on leht praegust alles N2
ja lõpus kirjatükk, mis Kalk ise kirjutas "Seinaleht" Halinetsil
puudub toimetus kollegium ja vastuv toimetaja mis
on tarvis kiires korras valida. Lehte toi ka omad kirja-
tükid Norman-podlenikud ilma allkirjata. Ühes kirjAtükis
oli tõeste kooli kohta. Mina ütlesin oma arvamist selle kohta
et nii ei saa Normani vastutusele võtta vaid sind sm. Konno.
(kom. noor kes lehte välja andis) ning sm. Konno Villem pani
selle tasku ja ei andnud ka kopiad sellest. Kui aga
kirjatükk sugugi lehe peale ei olnud kleb kleebitudki
Kikas: Noh! sa räägi mida naad siis
rääkivad, aga meie Leeniga jäime
natukese hiljaks.
Tint: See oli parem, et hiljaks jäite, mui-
du oleksime Lõksu kukkunud. Aga
praegu hakkame kuulama mis naad
rääkivad, küll ma selle rääkin päräst
mis naad enne seal rääkisid.
(akna jurde läheb kikki varvustel Leeni)
ja kuulab siis tuleb äkki tagasi)
Leeni: Kuule Kikas praegust just sinu koh-
ta otsustatakse, et teha sind lahti ja
vija üle pollu briigadise.
Kikas: Noh! Seda mina arvasin juba
ammuki. (vihaselt) Või nii, teevad lah-
ti, küll mina näitan neile.
Tint: Aga kuidas sa ikka neile näitad
teevad ära ja ongi kõik, veel ütle-
vad, et välja maa alamb ei tohiki
olla selle posti peal
Ed. Milleri jutu järgi laskja oli endine
Sakala" kolhoosi esimees Lukk Aleksander
Peetri poeg keda kinni mõisteti ja kes
olla wanglast ära põgenenud ja redutab
Lukk Aleks. pere-kulaklik majapidamine
ja wõõra tööjõu kurnaja Lukk et pool
elas Eesti ülejooksik Mart Jakobson.
kellele Lukk weel sooja kasuks andis
enne ära põgenemist. Lukk Al. wend Priidu
põgenes Eestisse.
Kolhoosi arwepidaja Jaska Alfred on
parem käsi Lukkile. Jaska naine Hilda
1933. a. pesi pandiitidele pesu. Jaska Alfr.
olla ka eesti alamaks wõetud näiteks
1934. a. sügisel sai teadaande Eesti kon-
sulaadist - "et te olete Eestimaa alamaks
wastu wõetud.“
Nendele mängib kaasa ka Lukk Peeter.
Mitmed on nende pärast kolhoosist ära
läinud. ja enne ei tule tagasi kui need
kolhoosist ära wiiakse-
Kuulipüss, millega Millerit lasti, olla
punawäest ära toodud.
Valentina võttis oma peale ko-
hustuse – koristada oma
kombainiga 250 hektaari.
Selle asemel, et aidata stahaa-
novlast Vaarikut, tema kombai-
ni ei remonteeritud hästi, vaid
väga halvasti. Kombainiga
Töötamiseks anti kõige ki-
visemad ja künklised põllud,
kus töötada võimata. Läks
aga Vaarik direktsioonist
nõu küsima, siis aeti
ta sõimuga uksest välja.
Mitmed korrad sõimas
Vaarikut direktori asetäitja
Petrukov. Sarnaste korralage-
duste tagajärjel Vaariku
kombainiga vilja sugugi
koristada ei saa. Vaarik pandi
tööle niidumasina peale, kuid
raiooni ajalehe toimetusesse
direktor Pankevitsch ja tema
asetäitja Petrukov valetasid, et
laita - see on sinu, Klaara, otse
kohe häbematus...
Klaara: Pea nüüd kord juba! Näed, ta