Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
kirjuta katskümmend wiis Rbl.) rahha ja ka se 4 toopi
wiina. Selle päle tullep koggokonnal 80 Rubla (kirjuta
kattessakümmend Rubla) selget rahha massa, nink kan
nap kike muido töö ja kullu, nida kui müüriseppa töö
mes Kusta Martinile ei puttu.
Wallawannemb Johann Zimmer
- do - Anz Möldre XXX
do - Tannil Puusep. XXX
Peter Will om helli sanu:
163 helli, et temma täwweste tööd wöib tetta
Jaan Hang om helli sanu:
167 helli, et temma ennegi kerget tööd wöib tetta.
Selle helliandmisse perra om nimmitedus sanu:
Peter Reile, tööle kölbamatas,
Thomas Will, kerge töö-teggijas,
Andrus Will kerge töö-teggijas
Peter Will, täus töö-teggijas ja
Jaan Hang, kerge töö-teggijas
Mihkel Markwart XXX
Wärdi Treumuth XXX
Wanna Anzmöisan sel 10. Junil 1876.
Gräfini Prowwa Elisabeth Bose assemik Kreisdeputirten
Herra R. von Staël Holstein olli ses 10. Junis 1876 päle lõuna sedda
ülle Dohtri üllespiddamise tettu kingituse säeta Wallitsust kokko
kutsnu.
Selle tarbis olli kokko tulnu:
1, Wanna Anzmöisa nink Wastse Anzmöisa asemik Kreisdeputirte
Herra R. von Staël Holstein.
2, Anzla Oppetaja Herra C. Stein
3. Wanna nink Wastse Anzla wallawannemba Johann Zimmer
nink Karl Rosenthal
4, Anzla Dohtri Herra Schwartz, es olle tulnu
Nimmiteda möisade asemik Kreisdeputirte Herra
R. von Staël Holstein pandse kokko tulnu Wallitsussele se
Wiesbadenin sel 30. Aprillil 1876 allakirjutedu, öiguse jöw-
wnu ussutelledu pöhhi kingitus kirri Anzla Dohtri Herra ülles
piddamisse hääs ette. Se wastne kingitus, suur säitsetuhhat
/:7000:/ Rublit olli sanu neist intressist, mes selle pöhhi-
kingitus kirja pöhja pääle sel 2. Julil 1864 intressi päle pantu
Kapital kümmetuhhat /:10,000:/ Rublit, mis intressi seni
ajani.
ajani ei olle wäljawöetu, selle, et Wanna Anzmöisa kik
Dohtri Herra üllespiddamisse kullu täämbatseni päiwani
päle selle henda käest masnu olli. Anzla Dohtri Herra
üllespiddamisse wallitsus tunnist sellega rahhule olla,
et ne külge kassuna intressi. 7000 Rubla perra weel kinge-
tus kapitalis tettus sawa nink selle Kapitali intressi
prugitus wöiwa saada nink üttel omma tennu selle
eest, mes Gräfini Prowwa Elisabeth Bose, Excellenz, seni
ajani Dohtri Herra üllespiddamisses tennu om.
Eensaiswa Protokoll sai möllembile wallawallitsu-
sele Wannast nink Wastsest Anzlast etteloetus.
Anzla Dohtri üllespiddamisse Wallitsusse nimmel.
Wanna nink Wastse Anzmõisa assemik
Kreisdeputirter Herra R. von Staël Holstein
Apzla Õppetaja Herra E. Stein
Anzla Dohtri Herra Schwartz /es olle tulnu/
Wanna Anzla wallawannemb Johan Zimmer
Wastse Angla wallawannemb Karl Rosenthal
Öiget ärra kirjutamist tunnistab
Wanna Anzla koggokonna kirjutaja assemel
H Thalberg
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 10. Mail 1876.
olliwa koon kik alnimmitedu nöumehhe ja wallawallitsus.
Lüüsi kolimajale tulleb wastsest kolitarre
otsa tetta, nink wöttab Kusta Martin selle töö tetta
Kolimajale tulleb watsest otsa tetta 5 süld 1 jalg pik ja 5 sül-
da lai nink peawa ne palki sissepole ärra löödus saama
1, aknid tulleb 6 tükki, egga üts 4 jalga 3 tolli körge ja
3 jalga 2 tolli lagga, omma körroperrast tetta: 4 ust, 6 jalga
kõrge ja 3 jalga lai, woodrelengi ja pöentega tettu,
2, lawwadest Poola laggi panda raudnaglatega kinni
löödut, ja nida sammute ka kolitarre pörmand law-
wadest raudnaglatega kinni löödut;
3, üts ahhi panda ja korsna peab 3 jalga kattusse har-
jast körgemb ollema.
4, kik usse ja akne henge nink käewangu ja lingi peab
Kusta Martin manno lööma
30 kartowlit 10 waka jäwä Janile
10 - do Karlile
10. - do Werdile
Karli om ommajaggu kotte kätte sanu, Werdi kotti Jani kätte
jänuwa
teada lukkude eest arwap Jaan neile tõisile 2 Rub. 1 k Karlile
1 k. Werdile
Jaan lubbap Werdile eddespaidi weel ütte wastse särki tetta.
Selle jaggamissega nink kramiga omma kõik perrandaja nenda
kaugeni rahhul, kui kõiki raud hengi ülle mes neide essa
sinna maija om ostnu, ja nüüd Werdi nink Karl ossa tah-
hawa sada. Se nöudmine jääb koggokonna kohto kätte selletada
Se selge rahha mes essast on perra jänu, omma eggaüts kätte sanu.
Selge rahhaga om sanu massetus, et köigil ütte wörd saap.
Jaanil om Karlile massa:
hobbeste eest - " - 24 Rbl 66 1/3 kop.
tõbraste eest - " 8. " - 33 1/3. " -
kitsi eest - " 1 " - " " -
Siggade eest - " 1 " - 50. " -
Raudwankri eest - 2 - 33 1/3 "
Aeada lukku eest 1. " - " " -
Summa 38 R 83 kop.
Karlil om Janile massa:
1 lamba eest 50 kop. muu
Summa - " - 50 kop.
wälja masno.
Jaab Karlil Jani käest sada 35 Rub. 33 kop. mes Jaan om tämba
Jaanil om Werdile massa:
hobbeste eest - 24 Rub. 66 1/3 kop.
tõbraste eest - 8. " - 33 1/3. “
kitsi eest - " 1. " - "
Ziggade eest - 1. " - 50.
padda eest - 2 " - "
Raudwankri eest - 2. " - 33 1/3.
Aeda lukku eesti - " - 1. " - " -
Janil om Werdile massa. 40 Rub 83 kop.
Werdil on Janile - " - " -
Jääb Janil Werdile 40 R 83 kop. massa, mes Jaan
ütte näddäli perrast ärrä massap.
Karlil on Werdile massa:
1 lamba eest 50 kop.
Summa - 50 kop.
Werdil om Karlile "
Jääb Karlil Werdile massa 50 kop. mes ta nüüd om ärrä masno.
Se jaggamisse man om olnu, Walla wannemb Märt Tedder +++
wöörmünder Rein Lüüs XXX Karl Post XXX Jaan Simm x
Dawit Kaar XXX koggokonna kohtomees Rein Anton XXX
Sel 25m Aprilil 1867 sai kaddunu Niluse Johann Pusepä
/:kes sel talwel ärra koli:/ keskmetse naese Lotta hä, mes sis
ülles wõtmata om jänu, kui kui temma tõist naist wötse, nink
seni ajani tema henda käen om olnu, temma poea Jaan
Pusepa hääs, kes nüüd üttessa aastat wanna om, walla-
wallitsussest ülles wöetos, / nink temma wannemba poolwelle
Ado Pusepa kätte hoita antus. Selle latse wöörmündres om
Märt Pusep pantu.
Se hä omm:
1. willane meste särk
4 paari willatsit (sukke)kindit
1. willane naeste särk
3 paari paklatsi sukke
1. willane meste pihtsärk.
2 - do willatsit sukke
1. willatse püksi
2 päratti.
2 põlle henda koeto.
1 meste kask
1 talw kübbar
2 kala rätti
1. suwwi kübbar
1 rätti karb
4 kaska nahka
1 wastne laulo ramat
4 paklatse naeste undruku
1 kirst emma perrantus
3. naeste hamme pihta
1 lamba nimitap kasso emma
2. pallajat
Ann Pusep henda häst selle
4. linnast meste hammet
latsele, mes welle Ado Pusep
2 paari willatsit jalg rätte
kätte jäb.
Selle latse hemma lehm, nink lammas, om 1863, sel 4 Junil
temma essa hellamisse mannu ülles woeto, mes koggokonna kohto
selletata tullep Wallawannemb Märt Tedder Wöörmunder
Rein Lüüs, Karl Post.
Se Jaan Pusepa, mes No 10 al sin üllewan üllespanto
lehma rahha, mes koggondusse kohhus sel 23m Mail sel aastal
17 Rbl 59 1/2 kopk selle wallitsusse kätte sisse masse, sai walla
ladiko pantus. Woormündes Karl Post +++. kirjutaja G Pales.
Sel 29 Aprillil 1888.
Man olliwa: wallawanemb: K. Kangro
Wöörmündri: Joh Jassmann
Karl Treumuth
Nessmõisa kõrtsimees Johan Patte kaebab sisse, et temal ööse
sel 28/29 Aprillil s.a. kui tema, mitme öö ülewan oleki pärast
wäsanus jäänu ja letti takka magama jäänu, 8 pudelid
otsissinat, 1 pudel Allasch, 13 pakki tsigarit kauba
kambrest - lehti takkast - ära wõetu. Seda nimitatud kaupa
ommawa wõtnu. Peter Järlik, Peter Sarron ja Johann Kangro
Sellest warastud kaubast on kätte saanu: 2 pudelit otsissi-
nad ja 13 pakki tsigarid ja nimelt Peter Järliku käest.
Peter Järlik aste ette ja wastut küsimise peale, et see tõsi
om, et tema nee kats puddelid wiina ja 13 pakki tsigarid
sahwerist sis wõtnu, kui Johann Kangro om lännu, õlut wälja
tooma, mis õlut nema letti peal joonu.
Karl Andrei üttel politsei küsimise peale wälja, et tema
seda nännu, et Johan Kangro, Peter Järlik ja Peter Sarron
sahwrin käinu, kui kõrtsimees Patte maganu, nink om
Peter Sarron puddelid täis kui puuk wälja tulno, ennegi
seda tema ei tija mitto pudelid tal olli. Ka om Johann
Kangro kauba kambrest õlut wälja toonu, mis nema
lis letti peal joonu
Peter Sarron tunnist küsimise peale ära, et tema küll
letti takkan käino, aga mitte sahwrin ehk kauba kambrin
Johan Kangro aste ette ja wastut selle kaibuse peale, et tema
sest warguse asjast muud ei tija, kui ennegi seda, et tema
ära riisutud om saanu ja 50 Rbl. raha ja 1 pakk tsigarid selle
man käest ära wõetud. Küsmise peal olewad tema rängaste
pestud saanud
Kõige selle järgi arwas see kog: politsei hääs, see protokoll Kei-
serliko Wõrru Sillakohtule selle alandliku palwega sisse saata see
asi henda üle kullemise ja mõistmise ala wõtta tahta.
Johann Jasmann +++
Sel 1 Juulil 1888.
Man olliwa: Wallaw: K. Kangro
Wöörmündri: Joh. Jassmann
Karl Treumuth.
Tohwer Reiljaan
Wana-Anzla mõisawalitsuse palwe peale läts wallawanemb Karl
Kangro, ühes mõisaseppa Michel Meil ja tõldsepp Jaan, Hõrraku-
ga kohtumees Anz Wärniku poole ja löudnu sääl: 4 wankri zööri
ja Kauksihansi Joh. Wallneri poolt jälle 2 raud wankre telge
mes Michel Meil ja Jaan Hõrrak Wana-Anzmõisa omandu-
ses tunnistiwa. Nee wankri saiwa mõisale ära weedus
ja olewad juba pea katte aasta eest mõisast warastud.
Kohtumees Anz Wärnik sai ette kutsutud ja wastust küsi
mise peale, et tema nee nimitud wankre sügise minewa
aasta pääle Mõnniste laatu (s.o. 18 Oktobril 1887)
Andrus Mõttuse käest, kes nüüd Kõrgepallon
Pallo kõrtsin elab, 15 rubla eest ära ostnu. Nee wan
kri tele mis Joh. Wallneri mant löitud, om Anz
Wärnik Wallneri kätte tetta andnu. Nee wankri
om Anz Wärnik juba enne Andrus Mõttuse kraami
üleskirjutamist ära kaubelnu ja peale selle henda
poole ära weenu nink raha nende eest masnu.
Sääduse järgi es tohe Anz Wärnik mitte neid wan-
krid osta, sellepärast et tema esi, kui kohtumees,
neid Andrus Mõttuse kraamiga, tema talu ära oksi
mise man, üleskirjutama pidi ja mitte alt käe ära-
ostma.
Kõige selle järgi saab Keiserliku Wõrru Sillakohus
alandl. palutud, kohtumeest Anz Wärnikut selle üle seaduse
astumise pärast wastutamise ala tõmmata tahta.
- " - Joh. Jasmann +++
- " - Tohwer Reiljaan +++
Joh. Jassmann
Mik Põdder - Wabinast - kaebab, et temal paljo kraami
ja lamba nahku ära warastatud om; sellepärast sai Mik
Põddra palwe peale Samuel Nadel - Wanast-Anzlast-
Wöörmündri Rein Lüüsi man olemisen läbbi otsitud, kost
ka nahku löiti.
Mik Põdder tunnistas nee naha ommas, aga Samul Nadel
aste ette ja andse, wallapolitsei küsimise peale, naha märgid
üles, niisama kui Mik Põdder, ja ütles nee naha oma olewat.
Otsus: Sai arwatud, see asi Wõrru Kreisi Natsalniku abi
härrale sisse saata.
Sel 15 Webruaril 1889.
Man olliwa: Wallawanem Karl Kangro
Wöörmündri Tohwer Reiljan
Rimmi talu omaniku poeg Peter Peterson - tema isa
Jaan Peterson om esi haige - and tänasel päewal selle walla-
politseile teada, et nende aida usse minewa ööse, sel
14/15 Webruaril s.a. ära lahutu, niisamoti ka seal aidan
olewa kirstude lukku ja kirstude sisest ära warastatud:
Puhast raha - -- 450 Rbl.
6 ehk 7 meeste hamet à - 1 - Rbl. ja
1 siidi rätt à 1 Rbl. 50 Kp.
Wöörmündri Tohwer Reiljan, peremees Juk Hansi ja sulane
Karl Pusepp ommawa seda wargust ülewaenu
Peter Peterson. Juk Antsi
Wallawanem: R. Kangro
Wöörmündri T. Reiljan
Sel 5 Märzil 1889.
Wöörmündri: Joh. Jassmann.
Pulli talu rentnik Andrus Uddras and tänasel päiwal
selle wallapolitseile teada, et tema aida uss minnewa ööse sel
4/5 Märzil s.a. keskest katski murtu ja säält üts kasti
täis kraami kõige kastiga wälja weedu, umbes 500 sammu
aidast kaugele. Nimelt om warastud:
182 küünard linnast rõiwast à 20 kop. - 36 r. 40 kp.
12 paari kindit à 30 kop. - 3 - 60
4 naiste wööd à 50 kop. - 2 - "
13 palajad (linna) a 1 Rbl. - 13 - "
1 katetud naiste kasuk - 13 - "
1 willane suur rätt - 4 - 30 -
selged raha - - 1 - 60 -
Summa 232 r. 30 kop.
Ülekaemise man omma olnu: Jaan Jassman, Karl Lichter ja
Wallawanemb:
Andrus Udras, kiik peremehed
Wöörmündri:
Sel 9 Märzil 1889.
Man olliwa: Wallawanem: K. Kangro
Põdra talu peremees Rein Libeon andse tänasel päewal selle walla polit-
seile teada, et temal sel 8/9 Märzil s.a, ööse, Kattel aidal usse sindi maha
murretu ja ütten aidan ütte kirstu lukk ära murretu ja sealt ära-
warastatud: 8 lb walgid lina lõimi 4.10 kp. 3 naiste sõlge - 27 R = 31.10 kp
2 suurt willast rätti - - - 9.50
1 wäikene willane rätt - - - 1 -
9 tsitzi rätti 2.25 kp. 4 siidi rätti 11.50 kp. - 13-75
1 suwe kübbar 1 Ro 50 kp. 1 sall 1 Ro - 2-50
2 klaar rätti 60 kp. 1 willane must rätt 1 Ro - 1 40
15 lb willatsid rätte lõngu - - - 10-50
11 paari sõrm kindid - - - 4
1 rewolwri 5
Summa - 93 R. 35 kp.
4 Podradsik Lukian Petrow Lebedew wöttap wan-
na Antsmoisa koggukonna Magasi aida sin allan
ülleskirjutetu wije pääl kõrraperrast ülles tetta.
1. Podradsikele saab töö tarbis kik toores. Materjal
mannu wetus, kellest temma heuda töömestega se
Magasi aida körraperrast peap ülles teggema, ja se
Materjal illusaste nenda walmistama, kui temmale
Maggasi aida teggia pold kästas.
2. Aidale tullep kolm läwwe, kelle tarbis Podradsik
essi usse lengi teep
3. Podradsik peap Magasi aeda kik toorist maa-
kuwwest ja kon tarbis henda lahhutuisist kiwwest
ülles teggema, müüri kats ja üts pool jalga paksu
wundament peap kolm jalga paks tettama, ja pe-
ap ni süggawade pantama kui tarbis on. Se müü-
töö saab Podradsikele nukkast nukkani motetus,
nink wastas temmale töö palka üts rubla wijsküm-
mend kopka kuwwe jallalisse  □ sülla päld.
4 Kui tahhetas et Podradsik Magasi aida sema
punnatses teep, nenda kui Wanna Antsemõisas wast
ne hobbeste tal on, sis mastas temmale selle töö
eest kuwwe jallalisse □ sülla päld kolm kümmend
kopka höbbetat.
5. Ellomajja Tahstuhli teggeminne jääb mahha
6. Kelpa läwa wimetse paariga kokku.
7. Egga nelja ja ütte poole jalla tadde tullep
üts talla nuik paar pauda, löötuistest palkest, ja
arwatas sinna mannu, hä körraperraline katte
körralinne Tahstuhl ka löduisist palkest; kige
ümbre aida tullep lawwune simps, päle werde
üts rup örik puu, nink alla werde üts ruppik, ja
seina päle üts müürlat; talladele peap Podrodsik
nenda palju posti mulke sisse ragguma kui poste
salwi teggemisse tarbis waija om. kige ümbre senna
üts jalg seinast kaugel, peap Podradsik ütte
talla paudma, kos aida wodre posti sawa kinni
lööp kattussele walmi latti päle, kelle tarbis temma
walla nakla saab. Selle töö eest saab, Podradsik töö
palkas 4 rubla pari wahje päld, ütteld pold möta.
8. Podradsik teep selle Magasi aida töö kik henda töö
mestega, ja saab ennegi tallu nink paare ülleswötmisse
tarbis wallast mönne mehhe abbis.
9. Podradsikele antas monas kolmkümmend wakka
karn, kelle eest temma üts rubla ja wijskümmend kopka
wakka eest massap. Rükki ehk keswi antas Podradsi-
kele ka monas Magasist üts wak egga töö mehhe
päle kuus ajas, kelle eest temma massap ütte wakka
rükki eest kats rubla höbbetat, nink ütte wakka
keswi eest üts rubla ja wijskümmend kopka wakka
Wallner, Hans Kuiw, Rein Lann, Märt Puk, Karl Pöddar
Dawit Treumuth, Märt Pijr, Koggukonna wannemb
Mart Tedder +++ kog. wöörmünder Rein Lüüs xxx Karl
Post XXX 2 Dawit Kaar XXX Jaan Simm +++
Wanman Anzmoisan sel 27m Märzil 1868.
Wanna Anzmõisa sel 27mal Marzil 1868
Koggokonna Wallitsus nink siin nimmitetu nõu
mehhe olliwa koos
Sahker Piak
1) Sai Nesmõtsa karjamõisa rentniku Isak Hawistul
henda pallemisse pääle, 30 wakka keswi laenata
lubbatus, sesama otuse ja taggasimassmissega kui
walla perremeestete
Wanna Anzla Koggokonna majan, sel 22. Januar 1879.
Man olli: Wallawannemb Johan Zimmer
do Peter Hinn.
Kohtumees Jaan Treumuth
Noumees Ado Kender Nõumees Peter Puk
Jaan Kuus
" Karl Pirmann " Johan Pill
Anz Wernik
Andres Möttus
Rein Anton Meos Mendik.
Johann Zillner
Jaak Pantalon
Samul Särremat " Jaan Zeijer
Johan Lüüs
Sel tämbatsel päiwal olliwa wallawallitsusse poolt
nöumehhe kokko kutsutud, Werro-Walga wangite
kindu weddamise perrast, nink selle sissesäädmise
perrast, - selle päle olli nõumeeste poolt se sowimene
et sesame Kuidu weddamine peab ütte innimeese
kätte ärra antud sama, kes sedda asja tallitab.
Selle päle sai Samuel Zimmeriga se lepping
tettu, et Samuel Zimmer Annemoisa rentnik
wöttap sedda kiudu tallitust henda päle, nink
saap temmale ajastajas 150 :/ saddawiiskummend/
rubla walla poolt massetus; siis saap Samul
Zimmer 10 süld hallo puid moisa mötsast ja
wald weab ne pu temmale manon. Walgustus
om kül Moisa poolt lobbatu anda, ent kui ei
peas sama, siis saap selle eest walla poolt
10 rubla päle ärra arwatu Samul Zimmerile antas
Ne kiudu weddamise mis Samul Zimmer 23. Aprilist 1877
se tannatsee päwal tettu lepping allustap
Keik täitmise ja sundmuse selle kiudu weddamisel
on Samul Zimmeril keik essi wastutada.
et nii eddasi lassep Samul Zimmer tehha ja saap se
temmal walla poolt wälja maksetud.
Nöumees Ado Kender xxx  Noumees Peter Puk XXX
Jaan Kuus xxx " Karl Treumuth xxx
Karl Pirmann xxx "
Isak Wallner XXX "
"Anz Wernik XXX
Meos Mändik XXX
Johann Zellner XXX
Samul Särremat XXX
Jaan Zeier XXX
Johann Lüüs XXX
Werdi Treumuth XXX
Sel 22. Januar 1879.
Nõumeeste poolt sai sel tämbatsel päiwal nõus woetu
Kiltre kolimaja tarbis üks saun soetada, se
sanna suurus saap ollema 3 süld 2 jalga pik ja
2 süld 2 jalga lai, nink keik material saab
Wald sel samal talwel mannu weddamu ja
Kewajal 1879 üllesehhitama laskma, - nink
nisama aja puid sinna murretsema.
Nöumees Ado Kender XXX Noumeer Peter Puk XXX
Karl Treumuth XXX
Karl Permann xxx
Isak Wallner XXX
Anz Wernik XXX
" Andres Möttas XXX
" Meos Mändik XXX
Johan Zillner XXX
"Jaan Pantalon XXX
Samul Särremat  XXX
Jaan Zeiger XXX
Johann Lüüs
Wallawannemb Joh. Zimmer +++
Wõõrmünder Peter Hinn +++
No 8, Karl Kender.
ei ütle kaibust ollewat.
" 9, Karl Koddu
Kaibas, et temma essak Peep
Mõttus söan hawatu käe
ja muu wiggu perrast tööd
ei jöwwa tetta.
Kae Attestat No 162.
No 10, Karl Kolk
ei olle kaibust üllesandma tulnu
" 11, Ernitz Kusik
" 12, Märt Laipjo -
" 13, Peter Lamann - "
" 14, Märt Lazarus - "
" 15, Allexander Libert-
ei olle kaibust ülles andma tulnu
" 16, Johann Mendik -
" 17, Jaan Möttus
" 18, Jaan Möttus -
" 19, Mik Pantalon -
Kaibas, et temma welli
Karl rindtõbbe perrast, täwwes-
te tööd ei jõwwa tetta.
Kae Attestat No 163.
No 20, Jaan Pärsimäggi -
"21, Ado Petersohn -
" 22, Widrik Pik -
ei olle kaibust üllesandma
tulnu.
Kae Attestat No 16
No 23, Jaan Pormeister -
Kaibas et temma essa hää
käe pudusse perrast mitte
täwwelik tööteggija
No 24 Märt Puk
" 25, Hendrik Püss -
" 26, Samul Raggol -
ei ütle kaibust ollewat
" 27, Andrus Räestik.
No 28. Adolph Reile,
andse ülles, et temma essa
Rein jubba mõnne aja eest
taggasi suggugi tööd ei jõwwa
tetta. Kae Attestat No 164.
No 29 Peter Reilik
ei ütlekaibust ollewat.
" 30, Samul Sibbul - ei ütle kaibust ollewat
No 31, Jaan Silber -
kaibas, et temma essa pudu-
likku käe perrast rassedat
tööd ei wöi tetta.
Kae attestat No 165.
No 32, Jaan Treumuth.
kaibas, et temma welli Isak
" 33
haigusse perrast, mitte täw-
welik tööteggija ei olle. No 166.
No 33, Samul Treumuth
" 34, Isak Treumuth.
" 35, Toffer Wallner -
" 36, Isak Wallner - "
No 37 Jaan Wallner -
kaibas et temma essa Johann
arwata 3 aasta eest haiges
jänu ni et temma tollest
ajast sani wäega weidi
tööd om tennu ent perra-
metsel aastal ennamb
suggugi tööd tetta ei wöinu
Kae Attestat, No 167.
No 38. Johann Wassil - - ei ütle kaibust ollewat.
" 39, Jakob Will - " - ei ütle kaibust ollewat.
do Wärdi Treumuth xxx
do Jakob Hermlin xxx
do Karl Raam. XXX
Wanna Anzla koggokonna majan, sel Mail 1878.
Man olli Wöörmünder Peter Hinn
do - Wärdi Treumuth
do - Jakob Hermein
Protokoll No 5 perra sest 10. Aprillist omma täämba
tses päiwas keik täüsealise perremehhe nink kümniku
(häleandja) kokko kutsutus sanu, omma henda tund-
misse nink teedmisse perra neide kaibuste päle omma
häält andma.
11, Kigist nöumeestest ja ka walla wallitsussest om
nöu peetu nink hääs arwatu, ütte maggasi wahti wälja wal-
lida, nink selles om kölblik löitu ollewat, Jaan Matt;
nink Jaan Matt om omma ammeti päle kinnitedu, sed-
da tunnistawa kik siin allan nimmitedu omma kolme risti
tömbamissega.
12, Sullaste ja näutsikude ehk muido kodda poliste
ehk weermeste nink teendrite leppiminne saap tullewal ajas-
tal eddimelt kõrda säetus, et teendrile leppiminne ennegi
sest, 1mast Märtsist kuni 23mani Märtsi kuu päiwani om, selle
leppimisse aja sissen peap leppija kui ka leppitaw, mõblemba
koggokonna kohto maja mannu tullema ja henda lask-
ma ülles kirjutada, et neide leppitu käerahha ja ka palk
selgest, ülles saap kirjutadus. Ent kes enne sedda säetu ai-
ga ehk perran sedda aiga teendrit om leppinu, jääp ki-
gest ommast käerahhast ja ka leppinkust ilma.
13, Öö ümbre hulkujade wähhendamisse perrast om
koggokonna kohhus kui ka koggokonna wallitsus nink nöu
mehhe üttel melel nöwwo hääs arwanu, et ni suggutse
öö hulkusse peawa trahwitus sama, egga üts oma säisusse ja sü perra.
a, Noor pois kes öö ajal ümbre hulkup nink riidlep, kak-
lep ehk muido lärmi teep, saap kangest trahwitus, nida
kui süüd suremb ehk wähhemb om.
b, Perremees kelle majan nida suggust, lärmi, tülli ja
kakkelust om olnu, ja kui perremees neid koggokonna kohtole
ülles ei anna, saap temma kangest trahwitus.
C, Tüdruk kes omma ihhulikku- ehk leiwa wannembale
neide tülli ja lärmi ülles ei anna ehk appi ei kutsu,
saddap kange trahwi alla
Nöumes Jaan Wärton +++ Nõumees Jaan Malleus +++
do Karl Ots XXX do Hindrik Wannar +++
do Peter Pärsimäggi XXXV do Jaan Anton +++
do Tannil Pusep XXX do Rein Lane +++
do Karl Pantalon XXX do Isak Treumuth +++
do Hans Mändik XXX
Wöörmündre Hans Möldre +++
do Peter Hinn XXX
Sel 24mal Märtsil 1870.
Ott, Zippi warrandus on Keriku tallos ülles wõetus
nink ärrä kalutu. Ülleswõtmisse man olliwa:
Wallawanemb Johann Zimmer, Wöörmündre Peter Hinn
Päkohtomees: Määrt, Lüüs, Kohtomees Sahkri Pik
Möisa wallitseja härra Gernhardt
Laste eestkostja Ado Willip
Ernitz Wislapuu.
Sel 21mal Aprillil 1870.
Walla wallitsusse tallitusse:
Maggasi aidast eddimenne wilja wäljaandaminne
21 kuni 25. Aprillini kerku tee säädminne.
27. Aprillist kuni 2. Maini Willändi posti tee jäädminne
4 kuni 7. Maini Mõnniste posti tee säädminne
Sel 22mal Aprillil 1870
Käriku Ott Zippi warrantusse jaggamine.
selle man olliwa: Wallawannemb J. Zimmer, wöörmün
der Peter Hinn, - Päkohtomees Märt, Lüüs, - Kohtomees,
Sahkri Pik, - Ado Willip nink Mik Hellenorm.
Wanna Ankmõisa koggokonna majan sel 5mal April 1870.
Wallawannembast olliwa tämbatsel päiwal kik siin
allan nimmitedu nõumehhe kokko kutsutu mitmesug-
gutse nöupidamissele.
1, Wallawannemb Johann Zimmer pandse nöumeeste koggole ette:
Kas koggokond tahhap ehk ei tahha neid kätte Rautseppa
(Zimmitre) tallokuttusit koggokonna hääs walla ladiku
rahhaga osta, ehk ei. Neide katte tallo ostmisse päle
on sel 1sel Nowembril 1869 wiissadda rubla hõbbedat sisse
massetu, nink eenkontraht om mõisa wallitseja härra
Gernhardt ja wallawannemb Märt Tedder nink koggo-
konna Päkohtomees Märt Lüüs omma alla kirjutedu
mimmega kinnitanu. Kui teije nõumehhe arwate et
walla perremehhe ei tahha et ne kats. Tallokottust koggo-
konna hääs sawa ärra ostetus, sis piddage nõu ja andke
Sel 28. Julil 1872
Peter Püwwe warrandus om ülles wöetk, mis tem-
ma katte pojale Johann ja Karlile om eddespäide ärrä
jaggada, kui nemma tõine töisest sawa ärrä lahku-
ma (errale minnema). Sedda warranduse olli nida kui
1 hobbene - - 12 Rbl. - Kop. wäärt
1 walge lehm. - - 13 " - " "
1 - do - do - 11 " - " "
1 must hõhw - 8 " - " "
1 - do - do - 7 " - " "
1 pullikene 1 1/2 aastane - 4 " - " "
1 orrik - - 5 " - " "
1 - do - 4 " - " "
1 - do - 1 aastane - 3 " - " "
1 - do - 1 do   2 " - " "
1 emmis pörs - - 2 " - " "
3 lammast - - 6 " - " "
1 kanga telle - - 1 " 50 " "
1se raud ratta - - 4 " - " "
2 attra - 1 " - " "
1 lehm, emma jaggo - - " - " "
1 lammas, emma jaggo. - - " - "
Summa 83 Rbl. 50 Kop.
Wallawannemb Johann Zlmmer XXX
do - Isak Wallner xxx
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 9. Oktobril 1872
Anz Möldre, Peter Hinn, Tawit Kaar ja Isak Wallner, nink
Päkohtomees Märt Lüüs, Kohtomees Sahkri Pik ja Ado Puusep
nink kik alnimmitedu nöumehhe omma allan ülles
pantu nöwwa hääs ketnu. -
1, Sel täämbatsel päiwal olli pärahha wäljakirju-
taminne.-
2, on nöuwo peetu kolimajadele puduwa laudu,
penke ja ka suuri kolitahwlid tetta laska, ent ei olle
kuiwi laudu kellest olles tehta laska-, sai nöuwo wöitu
et Zooru möisast lauda osta; nink on ka 20 lauda 2 tol
li pakku ja 3 lauda 1 1/2 tolli paksu ostetu, neide 23 lawwa
eest om Zoorumõisale 10 Rubla 8 kop. wälja mastu.
6 koli lauda, 2 sülda pik, 2 1/2 jalga lai, hä köwwa jallade pääl
3 Rubla tööpalka. 2 suurt kolitahwlid, mida suure ja selle
modu perra kui Kiltre kolimajan nüüd jo üts suur tah-
wel om; meistre, kes neid tahwlid walmis, ja töö ilma
laitmata om tennu, saap egga ütte tahwli eest
eest saap meister 30 kopkat tööpalka.-
5 Rubla tööpalka.- 6 kolitarre-penki, egga ütte penki
Jaan Anton ja Wärdi Treumuth wõttawa se 6 ko-
lilauda, 2 suurt kolitahwlid ja 6 kolitarre-penki henda
kätte (p) tettaa, nink kik se töö peab täämbatsest
päiwast 2 1/2 näddali sissen ollema ärrä tettu nink wal-
lawallitsusse kätte ärrä antu ollema.
3. Wallawallitsus om arwanu kassulik ollewat,
et ne maggasi aida wilja möetu sawa ärra rawwute-
dus, 2 möetu 20 karnist ja 1 möet 16 karnist suur. Sedda
seppatööd wötse Pöddra rautsepp Johann Ruwen
henda kätte tetta, nink om temmale selle töö
nink rawwa eest 5 Rubla wälja mastu.
Karl Ots. Wallawannemb Johann Zimmer xxx
Jaan Wärton. Wöörmünder Anz Mölder +++
Karl Pantalon. - do - Peter Hinn xxx
Samul Pormeister - do - Tawit Kaar. XXX
Linnert Lippart do. Isak Wallner. +++
Johann Hammer. Päkohtomees Märt Lüüs +++
Andrus Koemötz Kohtomees Sahkri Pik XXX
Anz Mändik. - do - Ado Puusep xxx
Jakob Antsi.
Mango Salop.
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 10. Oktobril 1872
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer ja
Wöörmünder Anz Möldre.
Jaan Reiljan andse omma eddimetse nai-
se warrandust ülles, nida kui siin allan om ül-
les.
pühkja Johann Wallner sin eennimmite-
tu hinna ja wisi perra henda wastutamisse alla.
Ne kolimaja omma. Lüüsi, Hannusse, Kiltre, Reili,
Kauksi, Piksi nink Hunti.
6. Sai hääs arwatus kigist man olleijst, et se Annemoisast
Linnamäele nink Annemõisast Karola kiudu hobbeste andmin-
ne Waltina rentnik Johan Zimmer kätte üttes aastas ärra antas
seddamodu, et Johann Zimmer nenda paljo kui tarbis 5 /:wiis:/
hobbest körraga annap, nink se wangi maija puhhastap, ja hölle
nink kündle annap, nendo paljo kui tarbis ja saap 70 Rbl aastast massu.-
Wannan Anzmoisan sel 28mal Webruaril 1867.
Koon olli kik kohtomehhe nink walla wallitsus.-
Anzmoisa walla warrantus, mes seni aijani koggokonna
kohto wallitsusse ja hoitmisse all olli, sai tämbä selle wastse
wallitsusse kätte antus, nink nimmelt:
1) Magasi wilja mödeti ümbre ja om Aidan:
Rükki
Keswi
Karo
T. G. T. G. T. G.
Willi mes salwen nink kotte sissen.
656 12 646 9. 398 14.
Wallan seisap wöllan
36. 2. 51. 21. 4. 47.
Magasi wilja saisus kokko
692 14. 697. 30. 402 61.
Primasso wilja om Aidan
53 12 29 7 16 2
Wastse wallitsusse kätte anto Summa
745 26 706 37 413 63
2. Rahha loeti ülle ja om ladikun:
a. Wallarahha /:passirahaga kokko:/ 3076 Rbl. 27 kp.
b. Waeste Laste rahha
2295 " 39 1/2.
c. Waeste Ladiko rahha
542 " "
Summa 5913 Rbl. 66 1/2 kpk.
/:Kirjuta wijstuhhat üttessasadda kolmtöiskümmend Rbl. kuus-
kümmend ja kuus üts pool kopika.:/
3. Wilja arro ramato, ja rahha arwo ramato sai ka wastse
wallitsusse kätte antus, nink käiwä se üllewan nimmiteta wilja
ja rahha arwoga kokko.
4. Päle se sai Aida wöttme Rahha ladiku wöttme ja Pekki
wötti wastse wallitsusse kätte antus.
5. Wastsel walla wannembal ja nellal wöörmündril nink ka
nöumehhil olle palwus selle moisa wallitseija herra H. Gernhardti
toimendaia
wasta, et temma neide rahha ka eddespäidi jääsi, ni kui
seni aijani, ja muido kige walla tallitusse man neile nöuandjas
löös, selle et nemma tunnewa et kik walla tallitusse temma nõu
läbbi seni aijani om häste tallitedu. Gernhardti herra wötse neide
palwuse kuulda, ja lubbas neide hä warra toimend aias ja nöuandjas
jäda, agga nida et temma igga aig woib ommast lubbamissest
henda wallale üttelda.-
6. Päle se sai walla rahha Laad wallitseja herra /:kätte:/
hoidmisse alla antos. - Walla wannemb Märt Tedder +++ Wöör-
münder Rein Lüüs +++ Karl Post, +++ Dawit Kaar +++ Jaan
Simm XXX Päkohtomees Karl Zimmer +++ Woomünder Ott
Zipp XXX kohtomees Rein Anton XXX Sachel Pik XXX Märt Lüüs
Dawit Kaar XXX Karl Kubbi XXX Rein Joap XXX.
Wannan Anzmoisan sel 21sel Marzil 1867.
Walla wallitsus olli koon.-
Sai walla wannemba nink Wöörmünderite poold hääs arwatus
et Karola wenne kihhelkonna kerriko koliwannembas tarbis üts
tõine koliwannemb jäta on; nink sai kigest Karola kerriko
jaost wenne usso perremehhist se wallamees Mikile Karl Mikkel
koljwannembas jäetus. Walla wannemb Märt Tedder +++
Wöörmünder Rein Lüüs XXX Karl Post +++ Jaan Simm +++
Sel 12mal Aprilil 1867. sai kaddunu Kernajürri Tinno
Treumuthi perrantus nink hä, mes seni päiwani wannemba
welle käen olli, köike kolme welle päle ärra jaetus, ne omma
Jaan Treumuth, Karl Treumuth, nink Werdi Treumuth
Se hä om ülles wöeto, kae protokoll No 67. sel 17m Mail 1856. nink
töine protokoll No 40 sel 14 Märzil 1867.
4 hobbest omma arwoto 74 Rbl. ette Janile, kelle mant temma
2 jakku 49 Rubla 33 kopka kattele wellele taggasimassap.
9 Tõbrast omma tükki wijsi jaggatu, eggale üttele üts.
3. Tõbrast 1 lehm, 1 pullikenne, 1 werrew wask om Janile 25 Rubla
est jänuwa, kelle mant temma kats jakku 16 Rubla 66 2/3
kopkaka kattele wellele wälja massap.
1 lehm om noremale sõssarele sanu, kuj temma mehhele wijdi
1. lehm om Jani naese jaggu olnu mes ülles om woets.
3 lammast om tükki wijsi ärra jaggatu, eggale üttele üts.
1 lamas on sõssarele sanu kuj temma mehhele wijdi
Kaewataw Juhann Kiudma tunnistas siin kohto een,
et Ado Lüüs sest lina wargusest täwwesti teadnu ja nende-
ga ühen nõun olnu. Märt Kender olewat temale püha-
päeva hommikul sellest lina wargusest teadmist toonu
Ado Lüüs on Johann Kiudmale üttelno, uue Kobela
küla linatalgusele minna, sis saawa inimise nägema,
et nema seal olnu. Kui nema talgusest tagasi tulno,
sõitno minema, nii kui juba nimetatud, mõtsa
neid warastatuid lino äratooma
Ka tunnistas Johann Kiudma weel, et nema kolme-
kesti: Märt Kender, Jaan Metusal ja Johann Kiudma
se aida ukse ja lukku poomega wäljakangutano ja
linad mõtsa weenud
Kaewataw Jaan Metusal wastas küsimise peale, et
Märt Kender pühapäewal temale Waltina kõrtsin ühe
pakki tsigariid ostnu ja üttelno: "Wäljan ootab üks
mees meije peale," mes peale Metusal Kenderiga wälja
läinud, ja on Johann Kiudma wäljan ootnu, nink
oma nema teda, Jaan Metusala, nenda kaua petnu
ja wõrgutanu, kui tema nendega wiimate ka Nutti
aida mano läinud nink oma nema seal kolmekesti
aida ukse wäljakangutanu ja linad mõtsa weenu.
Tunnistaja Peter Zimmer, lutteri usko, tunnistab
et selsamal pühapäewal õhtu tema kohtomehe David Ken-
deriga Waltinast - kella 5 ehk 6 ajal wahel - tulno ja
Johann Kiudma wastutulno, Peter Zimmer nendega
on neile, kaks meest wersta Waltmast, Märt Kender ja
juttu aijanu, ja on peale Märt Kunder ja Johann
Kiudma Waltina poole edasi läinud.
Tunnistaja Kohtomees Dawid Kender, lutteri usko, tunnis-
tab nendasamuti kui Peter Zimmer'gi. -
Tunnistaja Peter Põdder, lutteri usko, and tunnistust,
et tema kuulno, kui Märt Kender Jaan Metusalale üttelno:
"Mine mäele Johann Müüri pole, se kraam peab ära-
wiitud saama."
Tunnistaja Karl Püwwi, lutteri usko, tunnistab, et
tema näinu, kui Märt Kender Jaan Metusalaga
kõnelnu ja on Märt Kender Jaan Metusala Johann
Müüri poole käsknu. Karl Püwe küsimise peale
Kenderi käest, mes pärast tema Jaan Metusalat Johann
Müüri poole saatno, wastano Märt Kender: "Metusal
läks Müüri poole kaema, kas hobust saab, seda kraami
ärawiija, mes mõtsan maan on." Ka on Karl Püwi
Märt Kenderi särgi peal lina kiude tähele pandnu.-
Selsamal korral on peremehe wäike poeg näinud, kui
üks mees mäkke üles jooksnu, ja on Märt Kender
Karl Püwe küsimise peale wastanu, et se mees Johann
Kiudma olewat.
Tunnistaja Johann Müür, wene usko, tunnistab, et tema
sellest lina wargusest täwweste teadnu ja ne kolm
nimitud lina warast tema käest hobust tahtnu, lino
ärawiija, ent tema ei ole mitte tohtnu, sellest kellegi-
le avaldada, sellepärast et Märt Kender ia Johann
Kiudma teda ähwardanu, wäitsaga sissetsusata, kui
nema kuulda sawa, et Johann Müür sest midagi
kõneleb, sel kõrral, kui nema teda ahwardanu,
on Märt Kender teda rinnast kinni wõtnu ja
on temal wäits käen olnu.
Märt Kenderi ja Jaan Metusala awaldamise järgi on
Mart Nutti naise poeg, Karl Püwwi, se teadmise Walti-
na toonu, et lina nüüd walmi olewat ärawiija ja on
ka juhatano, kus aida wõtti seiswat, mes warga aga
mitte kätte saanu. -
Nii kui kaewatawa: Märt Kenderi, Johann Kiudma
Jaan Metusala ja Ado Lüüsi oma nink ka kiki
tunnistajide wäljäütlemise perra selgest näha, et
need praegu nimitedu mehed Märt Nutti linawar-
gad oma, saawa kuhu selle warguse man kui pea-
mehe wäljawoetud poisid: Märt Kender, Johann
Kiudma ja Ado Lüüs, kes iu mitto kord enne seda war-
guse pärast kohto een olnu, ühe Keiserliko Wõru Maa-
kohtule trahwimiseks sissesaatetud.
Wöörmunder J. Walner
Pea Kohtomees H. Tamberg +++
Kohtomees Ado Trull +++
- " - H. Kais +++
- " - Joh. Zimmer +++
käest, et Pattupeera Käkki Kopplin rõiwast pallutedu, mis
arwamise perra ka wist warastadu rõiwas olnu ja järsku otsmise
perast ära palutadu
Se pääle lännu Andrus Kerem wallawanemba Pola poole
ja pallelnu teda ütten tulla, seda kottust üle kaema, kosse
rõiwa palutamine olnu. Kui Wallawanemb ja Kerem Pattuperra
Käkki poole lännu ja küsino, kos se hao hunnik om, mis nema
kesk päiwa aigo palutanu, wastutanu Märt Käkki, et tema
sest midagi ei tija, ta ei ole käsknu, hakku palutada,
Andrus Mesias om küsimise peale wastutanu, et tema mitte
hakku palutanu, enge Miast Käkki weli Karli. Kui walla
wanemb Pola ja Kerem kopplide saanu, nännu nema ära-
palutud tuha hunnikut, ja kui nema sesama jallaga lakja
löönu, lõidnu tema tuha sest ära palanu rõiwa tükke,
mis ka selle kohtu kähte toodut saiwa.
Andrus Mesias - lutheri usku - wastut küsimise pääle, et
tema sest rõiwast, mis tema kraami kambre tõra alt läutu
mitte midagi ei tija, wõib olla, et üts tõine inimene se
rõiwa sinna pandnu. Se hunnik, mis seest palutud rõiwa
tükki lõiti, olewat Märt Käkki weli Karl sel 12 Junil s.a.
kesk päewa aigo, palutanu
Karl Käkki wastutas küsimise pääle, et tema se nimitud
hao hunniku sisse, kolme nädali eest, mööda minnen tikku
wisanu ja on tema perast palama lännu. Perremees
Märt Käkki om enne seda, wahest 1 nädal käsknu, seda
hao hunnikut ära palutada.
Dawit Mettusal - lutheri usku - tunnistab, - et kui tema
Wärdi Akkermanniga Andrus Mesiade kõlkuse põrmandu
tõra alt se rõiwa kätte saanu, om Andrus Mesias üttelno:
"Mis te se asja lakja ajate, waikistage tema ära.
Wärdi Akkermann - lutheri usku - tunnistab nisama, kui Dawit
Mettusal
Kiike neide tunnistajate wälja ütlemiste perra arwas se wallapolitsei
se protokoll ütte Keiserl. Wõrru silla kohtule selle palwega sissesaata
se asi henda ülekuulamise ja mõistmise ala wõtta tahta.
Kohtumees: Jaan Kaska +++
Wana-Anzla kog: majan sel 11. Julil 1886.
Man ollewa: Wallawanemb: Joh. Pola.
Koletumees: Ernitz Laas.
Märt Nutt kaibab sisse, et temal sel 27. Aprillil s.a
50 küünard hame rõiwast, 1 naiste hame ja 10 küinard jämet
pallaja rõiwast weetiikist ära warastud. Rahwa juttu pääle,
et Märt Käkki seda üles antud rõiwast warastanud, om Märt
Nutt kohtumeest Karl Treumuthi pallelnu, Märt Käkki
tallo ütten tulla, seda rõiwast peran otsma, mis kohtumees
Karl Treumuth ka temo ja omma Karl Treumuth ja Märt Nutt
ka se hamme sel 23. Junil s.a. kätte saanu, ent Märt Käkki om
se hame Märt Nutti käest ära kaknu ja om kohtumeest
Treumuthi wäega trotsnu. Pääle selle omma Katta Kender ja
Lisa Treumuth nännu, et Märt Käkki mõtsan midagi ära
peetnu, omma peran seda, kui Käkki ära lännu, senna kottuse
pääle lännu ja löudnu seal üts palaja täis rõiwast ja üks nais-
terahwa hame. Kui nimetud naise seda Nuttile selletanu
om Märt Nutt - Johan Joabi ja nõumehe Karl Joabi
ütten kutsnu ja löudnu sis, et sääl puhma sissen Märt Nutti
ära warastatu hame ja üts pallaja täis rõiwast olnu. Se
hame on sesama olnu, mis Märt Käkki kohtomehe
Karl Treumuthi man ollen Mart Nutti käest ära kisknu.
Märt Käkki wastut küsimise pääle, mis perast ta kohtumehe
Treumuthist Märt Nutti kätte antud hame ära kisknu et
tema selleperast se hame ära kisknu Märt Nutti käest, et
kohtumees Treumuth se hame tema wihamehe Märt Nutti
kätte andnu. Se hame olewat tema sõssare Ann Sisaskil
kes Sangastele mehele lännu. Märt Käkki ütlep, et tema mitte
midagi mõtsan ära peetnu ei ole.
Karl Joab - wene usku - tunnistab, et se õige om, et tema
Joh. Joabiga Märt Käkki kopplist puhma seest üts nais-
terahwa häme ja üts palaja täis rõiwast löudnu. Nisa-
ma tunnistab ka Joh. Joab - lutheri usku.
Katta Rimm - wene usku - tunnistab, et se hamme, mis Märt
Käkki käest ära wõetu saije, tõtteste Nattil om, tema
See wargus arwab tema kuulmise järgi Karl Lüüsi peale.
Wallawanemb K. Kangro
Tohwer Reijan
Sel 1Septembril 1889.
Wöörmündri: Karl Treumuth
Joh. Jassmann.
Tinno weski omanik Jakob Altosaar and sel tänasel päewal
selle wallawalitsusele teada, et temal sel 29 Augustil s.a.
aidast ütte kirstu sissest ilm lukku rikkumata puhast
raha 25 rubla ära wõetud.
See 25 rubla raha wargas arwab Altusaar om sulase
Johan Kenderi ja Liisa Kenderi peale, sellepärast, et nema
sinna aita tihti käiwa omma, peremehe tallitusen.
Johan Kender sai ette kutsutud ja wastut selle kaibuse
peale, et tema sest 25 rubla raha wargusest kiige wähemat
ei tija, tema sedda rahha mitte wõtnu ei ole.
Nii sama wastut Liisa Kender kui tema wend Johan Ken-
Wallawanemb: R. Kangro
Wöörmundri: K Treimuth
Sel 18 Oktobril 1889.
Ilmjerwe walla tallopoeg Jaan Reedi, Tõutsi talust, andse
tänasel päiwal selle wallapolitseile ülles, et temal minewa
aasta, suwiste pühi poolpäiwa homiko kambre lukk ära
murto ja säält ära warastedas saanu:
1 üts trull willast särgi rõiwast 29 küünard - 20 Rbl. 30 kop.
1 siidi rätt - - - 1 - 20
2 kats sitsi rätti - - - 50
üts sitsi ündrik - - - 1 - 50 -
üts suur willane rätt - - - 5 - 70
Summa 29 r. 20 k.
Jaan Reedi tahtmise peale sai Wana-Anzmõisa Nesmõisa
Karjamõisas otsmine ette wõetud kos ka üts suur willane rätt
Ewa Lüüsi käest, kätte saadi, midas Jaan Reedi, tema naine
Minna ja Miina weli Karli Kiwit omas tunnistiwa.
Ewa Lüüs, Wana-Anzlast, wastat küsimise peale, et temale
tema isa Ado see rätti andnu om.
Otsmise man om olnu: Wallawanemb K. Kangro,
Tunnistaja Wana-Anzla karja mõisa kubijas Hendrik Kruuse
Wöörmündri: K Treimuth
Samul Pukk andse tänasel päiwal, selle wallapolitseile teada
et temal sel 6/7 Septembril s.a. üts ankru tasku uur, mis temal
talli peal haino sisen olnu, kõige westiga ära warastud.
Uur om 10 Rbl. wäärt olnu ja west 2 Rbl.
Samul Pukk ja tõine sulane Peter Rimm ommawa ennegi mõlema talli peal
see ööse maganu. Peter Rimm olewat enne Samul Pukka homikut üles tõusnu ja
om perast Samulit ka üles ajanu.
Wöörmündri: Rein Lüüs.
Sel 30 Juunil 1887.
Pääkohtumees: J. Wallner
Wöörnündri: K. Rätsepp.
Kohtumees: Juk Akkermann
Sel 30" Juunil s.a. sai selle wallaliikme Ado Petersoni
käest üts warastud bruun hobune, kedas Peterson jälle Wana
Laitzeni mehe Hendrik Lepwaltzi käest ostnu olewat, kinni
wõetud ja temale - Ado Petersonile - see kange käsk antud,
see hobene enne katte kuud mitte ära müüja ehk waheta-
da, et wahest tuleb selle hobuse järgi perra küsimine.
Märgid isel hobusel olliwa: Lak kura poole pääl walge
märk hää poole piha pääl - 2 tolli pikk ja üts toll la gja-
2 arsinat kõrge.
Pääkohtumees J. Walner
Wöörmündri: K. Rätsepp XXX
Kohtumees: Jak Akkermann xxx
Sel 22 Augustil 1887.
Man olliwa: Pääkohtumees: Joh. Wallner
Tänasel päewal tulliwa kats meest Isborikist selle walla politsei
Petrowski külast -
ette ja näitsiwa üht tähte üle nende käest ära warastud hobust ette
kelle tähe pääl saiswa märgid selle hobuse pääle, mis sel
30 Juunil s.a. No. 3 al Ado Petersoni kätte katte kuu aja
pääle kinnipantud sai, ütte passewa, ise hobene massab tema
üles ande perra 100 Rbl.
Ado Peterson tuli ette ja andse üles, et tema see pääl nim: ho-
bese ütte Jandile, sel 20 Augustil s.a. kedas ta mitte üles anda
ei tija, ei ka tunne ära wahetanu, et temale küll kange
käik siitpoolt antud sai sel 30 Juunil s.a., see hobune enne
katte kuud mitte ära häwitada.
Selle pärast arwas see wallapolitsei hääs, selle asja üle
see üts Protokoll Keiserliku Wõrru Sillakohtule otsustamises
sisse saata, sellepärast, et Ado Peterson see hobese oma lubaga
ära müünu. Pääkohtomees, J. Walner.
Ametnikude ülekaemise perra olewat  Wöörmündri: J Ratsap
see hobune 50 rubla wäärt olnu.
Sel 30 Septembril 1887.
Man olliwa: Wallawanemba abi: Karl Treumuth
Pääkohtumees: Joh. Wallner
Zille Hist.
M. Liebert
Mõtsawaht Märt Nutt kaebab sisse, et sel 29 Septembril s.a.
Walka laadalt tullen, Karola kõrtsi mant tükkine maad mööda
sõiten, temale Iwaski Karl Pirmann, kohtumees Anz Warnik ja
tema üürimees Karl Reimann järge sõitnu ja teda, Märt Nutti
mööda sõiten krawi ümbre ajanu. Kui Anz Wärnik ja Karl
Reimann - Pirmann olewat oma wankri pääle istma jäänu -
maha karanu ja Nuttil wankri ülestõstmise man abin olnu
om Märt Nutt tähele pandnu, et temal wankrist hobese raud
kammitse - wäärt 3 Rbl. - puudus olnu ja om Nutt selle pääle
Anz Wärniku ja Karl Reimanni käest sedasama küsino, mis
pääle nema wastutanu, et nema raudkammitse wankri sisse
tagasi pandnu. Kui Nutt jälle selle päle oma kammitset otsma
hakkanu, omma ne nimitud tõise mehe temast mööda sõitnu
Kui Nutt oma kammist aga mitte kostki löidnu, om ta een-
nimitatud meestele Tinno kõrtsi manu järgi sõitnu ja nende
käest iks oma kammist küsinu, mis peale kohtumees Anz
Wärnik üttelnu: "Osta neile üts pudel napsi sis saate sina
oma kammitse kätte." Kui aga Nutt Anz Wärniku ja
Karl Reimanni käest, et küll pudel napsi ostetud saije
oma kammist kätte ei ole saanu, om tema kõrtsimehega
tüllitama hakkanu ja ei ole seda napsi mitte massa taht-
nu, mis peale pärast sis kohtumees Anz Wärnik esi see napsi
henda taskust ära massnu. Selle tülitamise man - selle
napsi massmise perast - om Märt Nutt pengi pääle istun
ja weidikene suikma jäänu, om Karl Reimann tema, Nutti,
Sel 15m Mai 1867 sai Petsi Märt Rebbane hä walla-
walitsussest temma poija pallemisse päle ülles woetus, selle
et temma töist naist tahhap wötta.
Se hä om:
1 kõrb merra hobbene
1 must ruun hobbene
1. werrew merra hobbene
3 lehma
2 Aerga
4 öhwakesse
5 Zigga
Moido maija hä om köik täwwelisime, wölga ej olle kellegiga
Wöörmünder Dawit Kaar XXX Jaan Simm XXX
Wannan Anzmoisan sel 27m Junil 1867.
Koggokonna wannemba kässo päle, olli tämba koggo-
konna wallitsus nink nõumehhe kokko tulnu; /: nenda kui
Tallorahwa koggokonna-säduse-proom § 5. nink sesama
sädusse täütmisse-oppus §23. kässep :/nöuwo piddama,
kuitas koggokonna kohto nink walla wallitsusse kokkotul-
legi tarbis üts kohtomaja saap ehhitetus, nink sinna
liggidelle ka üts Magasiaid.
Se nõuwö wõtmisse man olliwa:
Koggokonna wannemb Märt Tedder
wöörmünd Rein Lüüs
nöumees Märt Lüüs.
Märt Pir
Jakob Habsalon
Linnert Mõttus
1. Sai koggokonna wannembalt Kigeüllempäst kinniteto
tallorahwa-koggokonna-sädusse täütmisse oppus § 24.
se küssiminne ette pantus, et üts koggokonna maija
koggokonna kohto, nink koggokonnas wallitsusse kok-
kotullemisse tarbis, ja üts Magasiaid ehhitada om.
Mes kottusse maapäle, nink kas neide honete tarbis üts
täüs tallomaa walla rahhaga osta, wai sawa ne hone
walla renti maapäle ehhitetus; mis platsi tarbis moisa
perrispidaja Gräfin Bose 6 wakkala maad /: se sädusse
perra mes Liwl. tallorahwa-waldule 4m Juni 1865. Kige-
üllempast kinnitedu Läne-ma asju toimendaija Kom-
missioni läbbi om antu:/ om lubbanu; messuggutse
kottusse päle koggokond essi tahhap, kui ta mitte terwet
tallo ej osta.
2. Mes nõuwust se kohtomaja nink Maggasiaid sawa
tettus.
3. Kunnas se tö saab allustetus.
Nõuw sai petus; nink nimmelt:
1. Punkti küssimisse päle andsi köik man olleia otsust, et
se tallo ostminne saisma jääb, ent üts kohtomaija nenda-
suur kui tarbis, ja üts Magasiaid walla kullu päle
Hansi tallo nink Habsaare tee wahhele oja kaldale
tettas, nink se platsi tarbis se 6 wakkala maad moisa
perrisproua käest üllewan nimmiteto säduse perra
palleltus.
2. Punkti küssimisse päle sai köigilt man ollilt kostetus,
et se kohtomaija puust nink Magasiaid maakiw-
west saab tettus, nink Magasile sisse telliskiwwi
wodre, ehk puust salwe kõige ümbre.
3. Punkti küssimisse päle sai kigilt man olleilt kostetus,
et se ehhitamisse nöuwa sel eestullewal talwel:
1867/68 mannu saab wetus, nink eentullewal kewwadel
se ehhitaminne allustetus.
Wanna Anzla koggokonna majan sel 30. Mail 1877.
Man olli: Wallawannemb: Johann Zimmer.
Wöörmünder: Peter Hinn.
do - Werdi Treumuth.
do. Jakob Härmlin.
- do - Michel Markwart.
Wallawallitsussest omma täämbatses päiwas
keik nöumehhe kokko kutsutus sanu, mitme sug-
gutse nöupiddamissele, nink om nöus wöetus sanu
ni kui allanpool üllespantu:
1, Selle koggokonna maja wodertamisse nink sis-
sest poolt Stukaturmisse perrast omma keik man-
ollewa nöumehhe üttelhälel nöus wötnu, sedda koh-
tomaja sel suwwel wäljast poolt eddimalt pirdega
lüwwa nink sis kalkiga worpi nink tassuda, ja
sissestpoolt rooga lüwwa nink sis kalkiga worpi
nink tassuda, ja sissest p selle töö ülle kauba tegge-
minne jääb wallawallitsusse hoolde.
2, Maggasi aida pörmandu pandmisse perrast
om üttelmeelel nidasuggune nöu peetu: kui nüüd
planke puudusse perrast mitte keik pörmandut
ümbre ei wöi panda, sis om nöus wöetu, ennegi
selle otsale, kun röa saiswa, kinni selle ruu-
mini, kus kottiwilli saisap, wastne pörmand
3 tollilitsist (lawwost) plankest panda.
Puumeister Iwan Papkow, Haaslawa koggokon-
nast, nöwwab selle pörmandu pandmisse eest ütte
kruut sülla päält 2 Rbl. 50 kop. nink peab sis tem-
mal tetta ollema: wanna pörmand lahku nink
wälja kanda, salwe lahku nink perran pörman-
du pandmist jälle sedda wiisi üllespanda kui
enne olnu, planki päält höweltada nink se
pörmand täwwe punniga panda. Keik man ol-
lewa nöumehhe lubbasi sedda hinda 2 1/2 rubla ütte
kruut sülle pörmandu pandmisse eest pärahha
kassast massa.
3. Ritsimäe piiri krawi löikamist Hansi tallo
ommaniku Hermseka pooles kittiwa keik man
ollewa nöumehhe hääs. -
4, Keigist nöus wõetu, se möisa käest 1870 aastal
Zimmitre tallu perremeestel tenitu päiwi eest sisse-
mastu rahha 80 rubla neile Zimmitre perremeestele,
et nemma röa nurme kahjo essi kanniwa walla-
ladikust taggasi massa.
5. Tenistussest priis lastu soldat Ado Teppan
palwuse päle, et temmale walla poolt Maggasist
abbi anda, wõttiwa keik manollewa nöumehhe
üttelhälel nöus, et nüüd Andrus Teppanil sel körral
ütte perremehhe man popsi maa om, kust temma
omma wamiliele üllespiddamist saab, nüüd sel
körral Maggasi aidast temmale ütteki abbi anda
6, Reile Karl Ots on Kerku Teekubjas nimmi-
tedus sanu.-
7, Karl Raam on Rimmi külla Kauksi koli-
wannembas nimmitedus sanu.
Andrus Uddras XXX
Jaan Nutt XXX
Jaan Kuiw XXX
Jaan Zeijer XXX
David Kender XXX
Wallawannemb: Johann Zimmer xxx
Wöörmünder: Jakob Härmlin XXX
- do - Peter Hinn XXX
- do - Michel Markwart xxx
No 6. Wanna Anzla koggokonna majan sel 6. Junil 1877.
- do - Jakob Hermlin
Täämbatses päiwas omma keik täusealise
kreeka ussulise koggokonna liikme Kuberne-
mangu Zeitungi aastast 1870 No 71 pöhjuse päle
ja agganiku wastsest ülles teggemisse eest
puumeistre töö palkas om lubbata:
a, Janijuhhani Lantzowi maja puumeistre palkas om lubbatu
20 wakka rükki 10 wakka keswi, ja küllast, peap egga perre-
mees ütte päiwa jallaga tööl ollema, selle eest peap puumeis-
tre õlle kattuse terwele majale päle katma, õlgi annap külla
perremehhe nida paljo kui kattusse tarbis lähhäp.
Puumeistre J. peap Jakobpäiwani majaka walmis olle-
ma, kui mitte, sis kaotap ommast palkast. Tööteggemisse ajal
saap ennegi pool palka wälja antus, nink töine pool sis, kui
maja koggoniste walmis om.
b, Kilaku Antsu maja selle samma leppinku perra kui
Janijuhhani maja. Puumeistre peap ka sel sam-
mal ajal walmis ollema omma tööka, nida kui. Janijuh-
hani maja perrast om kinnitedu. -
C. Iwwaski Karli maja selle samma leppinku perra, kui
Janijuhhani maja. - Puumeistre peap ka sel sam-
mal ajal walmis töö käest, ärra andma, nida kui Jani-
juhhani maja perrast om kinnitedu.
d, Hauka Karli maja selle samma leppinku perra, kui
Janijuhhani maja.- Puumeistre peap ka sel sam-
mal ajal walmis töö käest ärra andma, nida kui Jani-
juhhani maja perrast, om kinnitedu.
e. Pormoistre maja selle samma leppinku perra, nida kui Jani-
juhhani maja. Puumeistre
peap ka sel sammal
ajal walmis töö käest ärra andma, nida kui Janijuhhani
maja perrast om kinnitedu.
f. Mandiku kolimaja rehhetarre, kambre, pöhtja ja agganik
selle samma palka eest, mes Janijuhhani maja perrast
om leppitu. Puumeistri peap ka sel sammal ajal
walmis töö käest, ärra andma, nida kui Janijuhhani maja
perrast om kinnitedu.
g, Mändiku kolimaja körwaliste honete teggemisse palka
saap wallawallitsus lubbama. -
3, Koggokonna ammeti meestele saap palkas, kiki al-
lan nimmitedu nõumeeste lubba perra:
Wallawannemb Johann Zimmer saap - 75 rubla palkas
Särre ja Rimmi külla wöörmündre - do 30 - do - do-
Oe ja Kobbela do - do - do - 30 do - do-
Jõeperra ja Ahhijerwe - do - - - do - 20 - do - do-
Pattuperra- do - do  - do - 20 do - do-
4, Maggasi aida wallitsejades on wallitus sanu, kigist
allan nimmitedu nöumeestest:
Wöörmünder Hans Möldre
do. Peter Hinn
5, Wallawannemb saap egga körd kindu hobbese, kui
üts koggokonna ammeti tallitus 5 wersta ülle Wanna Ann-
möisa piiri saap ette tullema, ent mis selle nimmitedu
piiri sissen ammeti tallitust ette tullep, peap wallawan-
nemb omma hobbesega tallitama.
6, Wallawannemb, kui ka kik nelli wöörmündrit,