Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
põhjalikumat ja sügavamat aru-
saamist revolutsioonist ning selle
dünaamilistest alustest). Küll aga
arvanud Laidoner, et kogu prae-
gune aktsioon võib lõpeda Briti
Impeeriumis puhkeva revolutsiooniga.
(arvult viis) või doki pihta,
kuid kukusid linna.
1. dets. Täna jälle kaks õhu-
häiret. Pomme heideti alla
Suomenlinna ja kadeti kooli
ei tabanud. Pommitamine
oli umbes kella 13.30 paiku.
Kaks lennikut olla alla tu-
listatud.
tokollist teadet kokkusaa-
miseks välisministriga. Käi-
sin siis isiklikult välismi-
nisteeriumis, et asja kohta
selgust nõutada. Ministeeri-
umi peasissekäigu uks oli
vaadatuna pommitada Eesti saart
ja tuletorni. Lubas ajaviitmata küsi-
must selgitada.
2. Mina: Olen umbes nädalipäevad kuu-
lanud Soome radio eestikeelseid
teateid, mis peale frondi teadete sisal-
davad üleskutseid ja etteheiteid Eestile
mis loovad poliitiliselt mõtlejates
ringkondes minu arvates teatud
piinlikuse tunnet. Ma saan aru, et
Soome oma praegust võistlust pidades
on sunnitud kasutama ka propaganda
vahendeid, kui neist on kasu riigi-
kaitse seisukohalt vaadatuna,
või kui neil igal juhul peab sar-
nasel aktsioonil olema mõni
teadlik otstarb. Minule tundub,
et sarnaselt tehtud üleskutsetel
Puudutades N.Liidu sõjaväe tege-
vust Eestis Tanner tähendas, et
Soome staabi andmetel olla
Eestis praegu sada N.Liidu pommi-
lennukit, millised asuda peamiselt
Kuusikul. Ka Raplasse ehitatavat
venelastele või venelaste poolt
praegu aerodromi.
Ma ütlesin, et vene lennukite
arvu suhtes minul ei ole mingit
informatsiooni. Soome staabi and-
metel tulla suuremalt osalt kõik
pommi lennukid Lõuna ja Lääne-
Soome Eestist.
Üldpoliitilistes küsimustes ma puu-
dutasin saksa sisepoliitilist olukorda
märkides, et vastolu kuulduste suhtes
Brauchtitsi ja Hitleri vahel ei ole
minul mingisuguseid kontrollitud
dasin, et meeleolu on rahulik
ning iga mees asjalikult oma
töö juures, välispoliitiliselt meie
ei tunne, et midagi oleks meie
vahekordis teiste riikidega muu-
tunud.
29-/30 Ööse kell 24. teatas minule
telef. teel Eta esind. Tamm
N.Liidu sammust dipl. suhete
katkestamise kohta Soomega.
Täna (30.ii) hommikul anti
õhuhäire. Selgus, et umbes 10 N.L.
lennukit tiirlesid üle Helsingi,
heites viis pommi (väikest) Malmi
lennuväljale (Helsingi lennuväli).
Samuti hommiku poole pom-
mitati süütepommidega Viiburi
ja Enso tööstusrajooni, kus on
19.XII.39.
Venelased kasutasid kohe esi-
mese selge ilma, et helsinglasi
häirida. Vähemalt neli pommi-
lennukit lendasid üle linna,
õige suures kõrguses, ning pildu-
sid pomme Pasila ja Malmi rajoonis
kell 11.30. Õhutõrje töötas agaralt.
Õhuhäire lõpetati kell 12.15.
20.XII. Oli õhuhäire ohtul nii
Helsingis kui Grankullas, kuid
pommitamist ega õhukaitse tege-
vust ei olnud märgata.
Häire kordus ohtu kell 10(22)
paiku. Kosius ei olnud õhu-
rünnakut tegelikul. Võimalik vast
Saatkonnas käis kol. Masing. Õien-
das ja motiveeris oma praegust tege-
vusviisi ja kinnitas, et Tallinnas ol-
dagu mureta, tema ei töötavat
Eesti kahjuks, vaid kasutab kõiki
võimalike juhuseid, et töötada selle
kasuks. Loomulik, et temal pea-
vad teenistuse võimalused olema,
vastasel korral ta ei saaks eksis-
teerida. Keda ta aga teenib, sellest
ta vaikis. Minul jäi siiski mulje,
et mõne rahvusvahelise luure
organisatsiooni teenistuses. Ma
soovitasin temale ametpassi
vahetada hariliku passi vastu,
mille suhtes ta avaldas põhi-
mõteliselt nõusoleku. Temal
aga olla selles asjus ministee-
riumiga
17.I.40 välisministeeriumis min.
Tanneriga puudutasime üldpoliitlist
olukorda ning eriti Eesti-Soome vahe-
kordi. Viimases küsimuses Tanner
tähendas üldiselt, et Soome püüab see-
võrra kui temast oleneb ära hoida kõike
mis võiks Eesti olukorda raskendada,
sest siin on selge, et Eesti püüab, nagu
iga teinegi riik, võimalikult vähe-
mate kaotustega praegu arenevat Eu-
roopa sõja aega üle elada. Soomes
antakse endale aru, et meie kahe
maa tihe kootöö tulevikus on pa-
ratamatu, seda võetakse juba nüüd
siin arvesse niipalju kui seda võimal-
davad sõja olud. Teisalt aga loodab
tema, et Eestisgi arusaadakse arvesse
võetakse asjaolu, et Soomes käib
tapelus elu-surma peale ning sarnas-
tel juhtudel kaob ehk mõnikord
lõhe tema ja ta nooremate kaastöö-
liste vahel. Seeal Pöhli ei usaldata ja
ma kardan, et ühel ilusal päeval nad
lihtsalt Pöhli büroost välja käsuta-
vad. Võib olla oled sa siis sunnitud
valiku tegema Pöhli ja oma kaastöö-
liste vahel. Nagu nüüd kõigest nägin,
ei olnud minu hoiatus annud mingeid
tulemusi. Tegelikult oligi hr. Link-
horst Pöhli palunud büroost, kus tal
midagi tegemist ei ole, lahkuda, et
mitte segada neid kes seal töötavad.
Koikide nende sündmuste tagajärjel oli
vahekord Rei ja teiste vahel kujunenud
lausa vaenulikuks ja umbusalduse
õhkond olevad lausa võimatu koostööks. Lare-
teil aga oli samalajal kujunenud hea
koostöö Ronimoisa, Otsa ja Linkhorstiga,
kes kõik on arukad inimesed ja kõik
mängu panevad kodumaa huvide eest.
Juba sinna saabumise päeval nad tea-
tasid minule, et nemad ei näe Reiga usal-
dusliku koostöö võimalust niikau kui
Rei past. Pöhlist lahti ei saa. Sellise
võimaluse sisse aga neil usku ei ol-
nud, sest kõik senisaadud kogemuse näi-
tavat vastupidist. Nemad aga ei taha
lasta tekkida mingit avaliku lõhet, vaid
näiliselt jätkavad endiselt koostööd Reiga,
kui senist olukorda üldse kaastööks võib
olla õhust puruks tulistatud üks vähene
sõjariistade ladu, kuigi see asunud tava-
lises elumajas.
Toivala arvab üsna veenvalt, tugedes
nähtavasti peamiselt ameerika ja itaalia
ajakirjanike kaudu saadud allikatele,
et päris sõda läheb lahti märtsis ja
et Itaalia kuuluvat s löövat kaasa
kommunismi vastase blokiga. Nüüd
olevat Saksa see, kes sõjategevuse al-
gusega venitavat, sest vaja olla enne
organiseerida N.Liit tooraine allika-
na. See aga olevat antud olukorras sää-
rane probleem, mis isegi sakslastele käib
üle jõu. Saksa on end asetanud seisu-
korda, kust ta Hitleri-Ribbendropi
abil enam välja ei rabele. On vaid
veel jäänud N.Liit ja paljudelegi
sakslastele on see muutunud küsi-
tavaks suuruseks. Eesti kohta ta
tähtsusega tegur, ning kuuldavasti suge-
reerib seda mõtet peale ka vabatahtli-
kele. Sellega ehk on seletatav, et vaba-
tahtlike ridades ei ole puudunud sar-
naseid, kes konelevad nagu omaaegsed
vapsid võimu ülevõtmisest kui kord
kodumaale tulevad. Nende väljaõpetus
on senini olnud kõige primitiivsem
jalgväe trill. Peale muu tuleks meil
veel arvesse võtta seda eventualiteeti,
et Soome Venega peaseb rahu jalale
enne, kui Balti maade küsimus
on lahenenud, kuigi see minu arva-
tes ei ole praegu veel aktuaalne.
Nagu ma vist varemgi juba olen
märkinud, on Vellner omapärane maniaak
ja alaväärtuse kompleksi all kannatav
Sellest iseendast järgneb, et ta on äär-
miselt halb psukoloog ja veel halvem
pedagoog. Nüüd kus ta on märganud,
et vabatahtlikud temast hakanud
kõrvale hoidma, on ta katsunud
väeossa oma isikliku "politruki" sisse
kombineerida. Ma ei taha isiklikult
sellesse vabat. asjasse segada enne
kui minu ametlik positsioon Soome
võimude poolt avalikult tunnus-
tamist leiab. Ei ole tark minna
kõne võttis vastu valvek. amet-
nik Siimenson.
Hr. Kotsar käis välisminis-
teeriumis, et selgitada mõningaid
tehnilisi küsimusi. Seal püüdis
ta kinni ka protok. ülema Hak-
Karaise, keda kogu päeva as-
jata otsisin. Ta lubas katsuda
korraldada nii, et ma esiteks
homme välisministriga kokku
saaksin ja kui võimalik ka
kõige lähemal ajal volikirja Vab.
Presidendile ära saaksin anda
See pidavat aga toimuma
väga lihtsustatu korras.
Märkus: Näib, et suutepommid
olid mõeldud Hietalahe sada-
mas seisvale Soome veealuspaatide
lib, siis vähemalt lähemal ajal ei pea
majanduslisi rakusi karta olema.
Soomes näidakse staabi ringkondades
arvamisel oldavat, et Eestil tuleb ak-
tiivselt tegutseda, kuid mitte praegu.
Kui Soome rikkastub lennukitega,
siis ei ole võimatu, et võetakse ette
attaake Eestis asuvate vene baa-
side vastu.
Kettunen puudutas veel küsimust
Erkko suhtumisest Eestisse üldiselt
eriti Möllersonisse. Näis, et Eestis
oli tehtud etteheiteid Erkko arvel.
Ta olla viimasega Stokholmis
kokku saanud ja seal läbi noo-
minud. Ta eitanud sarnast juh-
tu nagu ei oleks ta Mollersoni
vastu võtnud. K. tähendas, et
ta on üldse iseennast liiga täis.
juht pööras palvega saatkonna
poole viisade saamiseks 36
isikule, kes kuuluvad N. Liidu
saatk. personaali hulka ning
nüüd üle Eesti tahavad eva-
kueeruda. Lubasin viisad.
Selles küsimuses oli minul
min. abi Tofer'iga telefooni-
line jutu ajamine. Tofer
kinnitas, et tuleb viisad
anda. Hiljem avaldasid
N. Liidu esindaja soovi, et
meie oma laeva Tallinnast
välja kutsuksime, et neid
siit ära viia. Soovitasin
nendele kasutada saksa
laeva, kes laup. hommi-
kul siit väljub, sest meie
esinemine oli väga sõbralik. Ta tähen-
das muuseas, et ometi kord on tema
juure akrediteeritud saadik, kellega
vahenditult kõnelda võib. Teatasin
volikirjade üleandmisest välismi-
nisteeriumile Tallinna telefooni
teel.
3.dets.
Vaatamata sellele, et ei olnud
tööpäev, pidime istuma saatkon-
nas, et välja anda Eesti kodanikele
ajutisi isikutunnistusi kodumaale
sõiduks, sest passid olid enamikul
neist elamisloa pikendamiseks
käest ära võetud. Linna evakueeri-
mine on täies hoos. Andmetel,
mis saadud mitte Soome allikatest,
võib oodata Helsingi pommita-
negatiivsed. Teil lasub oma rahva ees suur moraalne
vastutus, millel ei puudu reaalne sanktsioon.- Teie
olete oma vennasrahva kangelasliku armee ridadesse astunud
tõsiste ja väärika eestlasena olla kõigepealt tubli sõdur. Igauks
teist, kes unustab selle peamise ülesande, lastes seda häirida
isiklikel huvidel ükskõik mis laadi, toob meie ühistele
püüetele suurt kahju ja õigustatud pettumust ning meeleki-
bedust meie rahvale. Seda ei andestata. Meie rahvas on
väsinud ja tüdinenud igatliiki askeldajatest ja kombinee-
rijatest. Sügava positiivse hinnangu meie rahva silmis leiab
ainult sirgejooneline, aus ja mehine mees, täitku ta siis üks-
kõik, milliseid ülesandeid. See vaim kantku ka meie va-
batahtlike Soome vägede ridades, sest ainult neil eeltustel
esindate Teie oma rahvast selliselt kui seda teilt ollakse
õigustatud nõudma ja ainult neil
tingimustel teist meie kodumaale
hinnatav kasu. Selleks soovin ma Teile
kõigest südamest tugevat tahet ja jõudu.
Eesti Vabariigiaegne
saadik Soomes.
Kiri ha. Reile.
14.8.43
Armas sõber,
Leiad selle kirja juure ärakirja mi-
nu kirjast IKL-le, ühe välispol. ülevaate
9-8. kodumaa jaoks ja üleskutse vabataht-
likele, mille oli sunnitud koostama
nende korrale kutsumiseks. Pean märki-
ma, et nendest vabatahtlikest siin mi-
nule palju muret on, eestkätt selle tõttu
et nende hulgas puudub vanem ohvit-
ser, kellel oleks autoriteet. Ka pagu-
laste toetamine nende siia saabu-
mise puhul on meie finanside juures
äärmiselt raske. Istun praegu ise il-
ma raheta. Meie sõber N. on võtnud
üsna reserveeritud hoiaku "niikaua,
kui olukord rohkem selgub". Eestist
on Temale kuuldavasti kaasaktsio-
naaride
30.XI.39
Saabusin Helsingi a. l. "Aegna'ga"
29.XI. Vastas oli sadamas välism.
protok. ülem minister Hakkarainen
ja saatk. liikmed. Vastuvõtt
oli väga sõbralik ja vormalius-
tide täitmine saadamas kiire.
Õhta palusid kokkusaamist
suuremate ajalehtede esindajad.
Palusin neid minule mitte
esitada poliitilise iseloomuga
küsimisi, sest ma ei ole veel
kontakti saanud välisminister
Erkko'ga. Küsimised piirdusid
minu teenistuse käiguga ja
meeleolude pärimisega Eestis.
Viimase küsimuse kohta ma tähen-
kõrgetele kohtadele topinud, vaid teda
on ikka sinna palutud ja olen kin-
ta temast mööda. - Mina - see on
ju meie kõikide soov. Ka need noored-
mehed on demokraatsete ideede pool-
dajad ja rääkisid meelsasti, et koostöö-
teie vahel saaks usaldusliku vahe-
korra. Rei - kõik nad on intriigit-
sejad ja on siia Stokholmi üle
toonud selle kurikuulsa Tartu
vaimu. - Väikese pasusi järgi ma
algasin uuesti, et kui meie teame,
milles koostöö komistuskivi, nimelt
ühes isikus, kelle kohta Sa äsja ise
tema eest, siis kas ei oleks asjale
parem, kui sõprad Pöhlile nõu an-
naksid, et ta Stokholmist ule mõne
teise linna ära koliks. Sinul ehk
oleks raske sellist nõu Temale anda,
kuid Klaus (Sch.) võiks minu arvates
seda väga hästi teha. Sina aga võik-
sid noortemeestega avameelselt as-
just kõnelda ja ma olen veendu-
nud, et sellest oleks meie koostööle
palju hääd. Rei - Ronimois'iga ma
kõnelda ei saa. Tema isik juba ir-
värgist ja nendest intriigidest kurguni tüdi-
nenud. Oktoobris saab büroo rendi aeg
täis. Panen selle kinni ja löön käega kogu
asjale, tehku nad siis nagu heaks arvavad.
Mina võin oma tööd ka üksi teha ja
õieti olen pidanud seda ka senini tege-
ma, sest mida need noored mehed siis õi-
eti ära teinud on. Mina - seegi
on üks seisukoht, aga mis siis edasi
saab. Rei - üks kama kõik, küllap'
Eesti riigil on mind rohkem tarvis
kui minul Eesti riiki! - Mina -
nii ei tohi meie öelda, usu armas
sõber, et Eesti riik tuleb väga hästi
toime ilma Sinuta ja minuta, kuid
meie kohus on jõudumööda kaasa
aidata, et asjad areneksid meie maale
soodsamalt. Edasi ma tähendasin,
et nendel "poisinolkidel", kes muude
on täismehed, on hääd ühendused
kujunenud siin Stokholmis, neil
on oma side mehed Soomes ning
palju täielikum side võrk Eestis
kui meil. Nemad teevad oma tööd
igaljuhul edasi, kuid väljas pool
meie kontrolli. Usu - Sina jääd
Stokholmis üksi. Rei - kuda see
sõda ka ei lõpeks, igaljuhul tu-
leb Euroopas demokraatline valit-
semis kord. Tema ei ole end kunagi
kodumaad okupeerivate võimude poolt, samuti ka
nendega kaasaskäivat orjastavat alandamist,
3) Teie olete näidanud, et eestlane kõikidele raskustele
vaatamata ruttab oma vennasrahva ridadesse, nagu
seda tegid esimese vabadussõja algul soomlased-
vabatahtlikud, et Eesti pinnal võidelda meie ühise
vaenlase vastu, 4) Teie olete usutavaks teinud,
et vastavate eelduste kujunemisel Teie olete val-
mis kui õiged rahva pojad ja sõdurid oma rahva
ja riigi õigusi ennastsalgavalt kaitsma ka oma ko-
dumaal ühes kogu eesti rahvaga. - Seda kõike
usub meie rahvas Teist ja sellest usust lähtub
meie rahvas, kui ta Teile on uhke ning kui ta
Teile palub Kõrgema õnnistust.
Teatud murelikkusega aga peame me tõsi-
asjadele tugedes konstanteenima, et kõik Teie
seas ei ole end pühendunud ülaltoodud ideedele
täie andumusega ja sõjameheliku enese isiku
salgamisega ning sügava sisemise distsiplii-
niga, milliseid nõudeid seab Teile üles Teie poolt
vabalt endale võetud ülesanded ja eriti praegune olus-
tik. On ettetulnud Teie seas mannetuid ja meestele
mittesobivaid intriigitsemisi ning "pugemisi", mis lõ-
huvad koostöö vaimu ning halvustavad eestlast-
sõdurit oma soome kaasvõitlejate silmis. Selli-
sed nähted peavad kaduma. Teie otsene kohus meie
rahva ees on alati meeles pidada seda tõsiasja, et
Teie järgi tehakse otsuseid ja hinnanguid kogu meie
rahva suhtes. Need hinnangud võivad mitmelgi kor-
ral olla poliitilise ulatusega, kas positiivsed või
need inimesed on kasulikumad Eestis.
Mina: selle seisukoha eest olen Teile
hr. Minister väga tänulik. Kui Eesti
omaltpoolt annaks N.Liidule põhjust
praegu tema ja Eesti vahel kehtivat
lepingut ühekülgselt murda, siis võiks
kujuneda nii, et kuu aja pärast Eesti
territooriumil asuks N.Liidu sõjaväge
10-20 korda niipalju kui praegu ning
nende aktsioone ei piiraks enam
mingisugused lepingulised eeskirjad. See
maksab loomulikult ka lennuväe
kohta. Vaevalt oleks see Soome hu-
vides.
Tanner: Meie esinesime Tallinnas
protestiga vene laevade seisu stationee-
rimise pärast Tallinnas. Meile oli
ebameeldiv min. Piip'i puht vor-
miline
siis õieti tahavad? - Mina - Kui ta-
hame selles asjus parandust, siis on meie
kohus nimetada otse ja õige nimega
asju ja isikuid, mis sellise umbse õhk-
konna on loonud. Juhtisin siis tähe-
lepanu sellele, et Pöhlil on tihedad side-
med Rei perekonnaga ja see ongi see kardi-
naalne põhjus, millest tuleks vaatlusi
alata. Rei ägestus nägu, lõi rusikaga
vastu lau lauda ja ütles minule
kõrgentatud toonil - mina ei vaja
neis ega muis küsimusis Sinu hoolda-
mist. Olen 40 aastat poliitika alal töö-
toimima pean, kõigevähem nende
poisinolkide ja intrigaanide poolt.
Mina põrutasin siis samuti rusikaga
vastu tooli käetuge ja ütlesin, et
mina ei mõtlegi siin teda ega kedagi teist
tahta hooldada. Asi puutub meie riik-
lisi huvisid. Kui tahetakse küsimuses
selgusele jõuda ja positiivsetele tule-
mustele tulla, siis peab otse ja ava-
meelselt asjust kõnelema, mis on meie
koostööle kahjulikud, selleks meie
minu teada siia kokku tulime. vas-
tasel korral ei ole meil mõtet üldse
tüheje sõnu teha. Sellepeale Rei
heitis käega ja ütles resigneeritud
häälega, et ole kurat - olen sellest
mis õigus minul selleks on. Ta on
endale Stokholmis korteri võtnud,
ega mõtle siit kuhugile lahkuda.
Temal oll on siin ka muid ülesan-
deid. Otsaga ei ole minul ka
midagi kõnelda. Kui Sa soovid
võid taga neis küsimustes mõteid
vahetada.
Pühapäival 20.6 olime hr. Laretei
pool maal: Ots, Ronimois, Tõnisson
Linkhorst ja mina. Ütlesin seal,
et ma oma missioniga tulemustega
hoobelda ei saa. Istusime kõik
metsas kalju otsas ja arutlesime, mis
nüüd edasi tuleb teha. Kõiki ük-
sikasju läbi kaalunud tulime otsu-
sele, et vaevalt võiks täitsa salajase
iseloomuga tegevusest Reid infor-
meerida. Küll aga tuleb temale kõik
informatsiooni materjaal endiselt
kätte saata. Et see tema laua saht-
lisse ära ei kaoks, tuleks materjaal
saata kahes eksemplaris. Väliselt
ei tuleks mingit muudatust välja
paista lasta, ega tuleks ka võõraste
juures meie "koduseid asju" tarbetult
sõõluda. Omavahelisele kaastööle tuleks
teel saatkonda kui pommi-
tamine aset leidis. Kõik
kolm suurt süütepommi hei-
deti alla ühelt ja samalt len-
nukilt korraga. Suurtüki tõrje
tuli avati enne kui anti
õhu häire. Tabavusi ei olnud.
Staabi andmetel olla täna
Soome relvade poolt alla
tulistatud kaks N.Liidu len-
nukit.
Täna kuulutas Vab. President
välja sõjaseisukorra, määrates
sõjavagede ulemjuhatajaks marsa
marssal Mannerheimi.
Kell 17 informeerisin seisu-
korrast telefooni teel välis-
ministeeriumi. Telefooni
vastus, mis tunnustab ja kin-
nitab ainult N.Liidu seisukohta
Soome-Vene konfliktis. Vastus
meid ei rahuldanud ja meie te-
gime oma saadikule ülesandeks
esineda sellega uuesti tuues näi-
teid Eesti suhtumises kui kü-
simus puutus Poolasse, kuigi
seisukord vormiliselt oli sama-
sugune.
minu arvates tülli minna Vellneriga,
sest see kahjustaks vaid meie riiklisi huvi-
sid. Kui väeosast minu poole pöörati
siis koostasin üleskutse, mille ärakiri
siin juures, sellest enne teatades Vellnerile
jne Neuhausile. Koosolekul, kuigi post
factum, kiideti see otstarbekohaseks
Meie katsume n.ö. suggestiivsete abi-
nõudega Vellneri vaos hoida niivõrd
kui see tema iseloomu juures või-
malikuks osutub. Kahjuks ei anna
see alati soovitud tulemusi. Iseloo-
mustuseks toon tema ühe "viinalaua juttu".
Ta öelnud Neuhausile, et "olen juba moo-
dustanud Eesti armee, mille lähemal ajal
annan vana Pitka üle ja nüüd on käi-
mas laevastiku organiseerimine. 34 meest
on juba madrustena Soome laevastiku vas-
tu võetud." See jutt on olnud pr. N. juures-
olekul "Kämpis", kes siit tagasi Eestisse
sõitis. Kui asi puutuks ainult Vellneri
isikut, siis taevas temaga, aga seda või-
dakse teisitigi ära seletada-kasutada.
Eilasel koosolekul Vellner teatas N-le
ja minule, et tema poolt on korraldus
tehtud vabatahtlikute ajalugu koostama
asuda (sic!) Kui meie märkisime, et
see veidi operettlikult kõlab, ta täiendas
et see on õigemini vabat. ajaloo jaoks
Eesti vabatahtlike ja pagulaste küsimus
üldse on tõeliseks mureallikaks. Asjaolu
selgub kui siin kopeerin kirju hr. Reile
selles küsimuses ja lisan minu poolt
9.8. vabatahtlikele ettelugemiseks koos-
tatud üleskutse (täiendav materjaal sel-
les asjas leidub abistamis komisjoni pro-
tokolli raamatus).
Üleskutse tekst!
"Kallid kaasmaalased, eesti vabataht-
likud Soome armees!
Eesti rahvas ametliku esindajana
Soomes saadan teile oma siirad tervitused
ning parimad soovid teie õilsate ürituste
kordaminekuks! Lahkudes ajutiselt oma
kodumaalt, et astuda vabatahtlikena sõdu-
ritena ja vabade meestena oma vennas-
rahva võitlevatesse ridadesse kaasa
võitlema meie idast ähvardava ühise
hädaohu vastu, 1) Teie tõestasite selle
teoga, et kui kodumaa ja rahva kaitse
seda nõuab, siis teie ei kohku tagasi raskus-
last oma kohust täita isamaa ja rahva eest,
2) Teie olete oma sammuga avalikult oma
vennasrahva ja ühtlasi kogu tsiviliseeritud
maailma ees näidanud, et teie ei tunnus-
ta õigeks ega enda kohta maksvaks Eesti
rahva põhiõigusi riivavaid tegusid meie
28.VI.43
Muljeid seekordsest Stokholmi rei-
sist.
Saanud alarmeeriva kirja Lareteilt
ning Sandilt, samuti kuulnud Scheeli
soove tema kirjas Neuhausile, otsus-
tasin sõita Stokholmi niipea, kui siit
sündmused seda lubavad.- 10.6 asusin
teele. Reede hommikul (laev saabus kell 9)
olid juba n.n. nooredmehed mind koh-
tamas ja oma häda kaebamas. Ütlesin
neile, et kõigepealt võttan ühenduse hr. Reiga
ja alles peale nelipühade asume asju
arutama sest olime lubanud pühadeks
hr. N. poole maale sõita. Samuti sõitis
pühadeks linnast välja ka hr. Rei.
Reiga puudutasin ainult puht in-
formatsioonilisi küsimusi, kuna muus
alas pidama mõteid vahetama ja küsi-
musi kaaluma peale pühade.
Kõnelustest "noortemeestega" ja teiste
kohalike eestlastega selgus, et Laretei
kirjas toodud asjaolud pr. Rei ja pastor
Pöhli vahekordist olid kahjuks õiged.
Kõige pealt selgus, et millegipärast pr. R.
katsub Pöhli väevägise topida mitte
ainult eestlaste seltskonda, vaid ka ühte
viia poliitiliste isikutega väga peale -
ja näib, et nad Möllersoniga üks
teist kõige paremini ei mõistnud.
K. rõhutas veel Baltimaade Soome
ja võimalikult ka tuleviku Poola
koostöö vajadust. Kahjutses väga,
et Holsti öiget poliitikat õieti
ei osatud hinnata. Mitte väga
ammu oelnud Holsti, et Soome
otsib elumaju kinnitamiseks
alles siis kinnitus seltsi kui tu-
li maja nurga all põleb.
Peale muu tahendas Kettunen, et
ka tema olla samme astunud
Tanneri ees, et moraali lugemine
Eestile radio kaudu lõpetataks.
Praegu toimetavat eestikeelset
radio edasiandmist ja sisu kon-
trollimist noor Hellat.
poolt antud hoiatus, et ärgu ta ra-
ha laiakäeliselt välja jagagu. Oleksin
sellep. väga tänulik, kui Sa saaksid pa-
gulaste toetuseks sealt kombineerida
kas või viissada krooni. Minule isik-
likult palun saata kohe esimesel või-
malusel tuhat krooni, sest olen oma
rahast pagulaste toetuseks juba ära
laenanud paarikümne tuhande marga
piirides. Samuti maksan juba mõnda
kuud oma toetusrahast ka kantselei
kulud ja ametniku palga.
Tagasi tulles vabatahtlike küsimuse
juurde ma märgin, et siingi peame
põhimõteliselt küsimuse otsustama,
kas on otstarbekohane, et neid siia
rohkem koondada, või ehk vastupidi,
oleks soovitav, et inimesed kodumaal
püsiksid. IKL.10.8. kirjas on järgmine
lause: "Mõningate inimeste hulgas on
märgata paanikat. Püüavad kodumaalt
juba ära põgeneda. Püüame selle väl-
timiseks kõik teha." Edasi ehk on ta
isegi vast liig optimistlik seal riigi-
kaitse korraldamise võimaluste suh-
tes. Vellner aga näib kalduvad arva-
misele, et siia tulnud vabatahtlikud,
või nagu ta nimetab "minu poisid", on
tuleviku Eestile äärmi ääretu suure
intensiivsemal kujul niikohe
kui N.Liidu saatkond täna väl-
juva saksa laevaga ("Donau") on
evakueeritud. Kontrollimata and-
metel ei kavatsevat Soome või-
mud N.Liidu esindust enne siit
välja lasta kui on sedasama või-
maldatud Soome saatkonnale
Moskvas. Hoiatasin oma naist
raskuste suhtes, mis võivad esile
kerkida hävitusliku pommituse
taga järjel ning sugereerisin, et kas
ta ei tahaks mitte kasutada pr tä-
nast saksa laeva Eestisse ära sõi-
duks. Ta avaldas kindlat soovi
siia edasi jääda ja mitte muidu
ära sõita kui seljuhul kus käs-
takse saatkonde Helsingist lahku-
andmeid, võib olla tahaks Tanner mind
selles küsimuses valgustada sest minu ar-
vates on saksas ringkonde, kes soo-
mega kontakti ei ole kaotanud.
Tanner arvas võivat olla üsna kin-
del, et vastolu sõjaväe juhtivate ring-
konde ja Hitleri-Ribbendropi klike
vahel on tõsiasi, kuid see oleks tema
arvates liig optimistlik midagi rajada
sellele vastolule. Saksa on sõdija
riik ja sakslased sõdijad rahvas. Ei
ole tõenäoline, et need vastuolud üksi võik-
sid muutuda jõudud jõuks, mis võiks
tuua saksas mingi olulise pöörde.
Itaalia on tema arvates asunud nüüd
korraldama omi huvisid Balkanil
antikommunistlise hüüdsõna all ja
see ei võib kujundada sarnase olu-
korra, kus Itaalia-Saksa amet-
lik sõbruski sattub merehäda karile.
üks lennuk või isegi kaks olla seal
alla tulistatud. Nagu hiljem sel-
gus olid pommid sihitud Kaljo
linna osas asuva veetorni pihta,
meetert korvale).
22.XII. Häire kell 13.15. Umbes 10
minutid hiljem lendasid üle linna
kolm Nõukogude lennukit (umbes 3000-
4000 mtr. kõrg.) ning pildusid lendlehti.
Kas nad ka pomme kuhugile alla
langetasid ei ole veel teada. Tõketuli
ei tabanud. Hiljem selgus,et pom-
me on heidetud Pasila ümbruses
(raudtee depoo ja sõlmevõrk). Kan-
natada olla saanud üks töökoda.
riteerib mind. Otsaga aga võiks ma küll
kõnelda. Mina - see oleks hää, sest
Ots on nende hulgas keskne kuju ja võib
neid kõiki korrale kutsuda, ka Lareteid.
Märkasin, et nende seisukohtade
peale kõik kergendatult loa tun-
dega lõunalauda asusid. Rei tä-
hendas veel, et peapiiskop on Pöhlile
koguni
ettepaneku teinud oma ametkohale
Eestisse tagasi sõita, kuid Pöhl olla
öelnud, et viimati tema vend siis sõja-
väe teenistusse saadetakse ja teiseks
ei ole ta ka mitte päris kindel, kuda
seal sakslased temasse suhtuvad.
Kui peale rikkaliku lunchi Scheeli
poolt lahkusime olid kõik rõõm-
sas meeleolus. Rei tänas Sch. ja üt-
les, et täna oleme meie hulga hääd
tööd ära teinud. Linnas saatis ta
mind hr. B. poole ja kõik näis
kõige paremas korras. Järgmisel
hommikul kell 1/2 10 kõlistas Rei mi-
nule hotelli, et sooviks minuga pi-
kell 10, kust välja läksime, et rahu-
likumas ümbruses kõnelda. Lahedal
oleva väikeses aiakeses Rei ütles:
Ma ikka ei saa Pöhlile ettepanekut
teha, et ta Stokholmist ära koliks
kirjavahetus ja oodata selle
tulemusi ära. Ta ütles, et
pass temale ja naisele maksaks
suure summa. Raha väljaand-
mise suhtes ta peaks aga väga
kokku hoidlik olema. Ma üt-
lesin, et võin oma riisikol
temale välispassi ka mak-
suta välja anda. Sellepeale
ta tähendas, et kahjuks ei ole
temal passe praegu taskus, mui-
du võiks ju minu soovi täita.
nimetada. Tegelikult aga organiseerivad
nad endavahelise koostöö ja toimivad
ühes Lareteiga nii nagu nad peavad
seda Eeesti huvides vajalikuks. Kõik, mis
selle juures on konfidentsiaalse iseloo-
muga sellest nemad Reid ei saa infor-
meerida. Lubasin Reiga neist küsi-
mustest kõnelda. Hr. Ots arvas aga, et vaevalt
maksaks seda teha, sest see ei annaks
mingit positiivset tulemust, küll aga
võiks veelgi rohkem rikkuda vahekordi.
Neljapäeval 17.6 palus Scheel Reid
ja mind oma suvilasse lõunale. Sõit-
sime sinna juba kella 11neks, et roh-
kem oleks aega küsimusi omavahel n.ö.
sõpramehelikult sõeluda. Istusime
suvila õues ja Sch. esitas küsimuse, et
kuda need omavahelised asjad siis õige
on, et temal tundub nagu ei oleks kõik
mitte korras. Ma märkasin, et Rei oli
irriteeritud meeleolus ja hoidis oma
pilgu kogu aeg kõrvale, ega vastanud sel-
lele küsimisele midagi. Et see küsi-
mine õieti oligi minule adresseeri-
tud, siis ma võtsin sõna ja vastasin,
et on tekkinud minu arusaamise
järgi mingisugune umbusalduslik õhk-
kond mis väga segavalt mõjub meie
koostööle, et mitte öelda kõvemini.
Scheel - aga mis need noored mehed
et Soome linna või Santa-
hamina kohal.
21.XII. anti õhuhäire kell 10
ümber hommikul. Oli kuulda
kahurite tegevust, kuid mitte
kesklinnas.
Uus (teisekordne) häire kell
12. Umbes 7 min. hiljem lendasid
lennukid üle linna umbes 3000
meetri kõrgusel. Neile avati äge
õhutõrje tuli. Ei olnud näha
tabamist. Hiljem selgus, et on
heidetud lennukitelt alla Söör-
näsi linnaosas umbes 20 pommi.
Moned majad on saanud kannatada
kuid suuri katastrofe ei ole need
välja kutsunud. Kõneldakse, et
kahjustatud haiglat.
Põhjas vallutatud venelaste poolt
kalastussaar, karjalas Hyrsylä
maanuk. Kontrollimata kuulduste
järgi olla venelased vallutanud
Seiskari saare. Ka Turus on
täna kell 11 olnud õhuhäire.
Kell 14.45 oli korduv õhuattaak
N.Liidu pommilennukitelt Hel-
singile. Umbes 8 lennukit, lennates
üle linna, heitsid alla 3 pommi
(ühelt lennukilt korraga), mis kukku-
sid Bulevartin katule Ooperi
lähedasse. Viis maja põles maha,
kaheksa maja said vigastusi.
Õhu survest on lõhutud kõik
ümbruses asuvate majade ak-
nad. Olin ajutisest korterist
suletud. Kõrvaltuksest kust
kaste välja kanti ja veoautole
laaditi, sain sisse. Ministee-
riumis ei olnud kedagi peale
kahe uksehoidja, kes ei tead-
nud või ei taht tohtinud
öelda kus välisministeerium
asub. Hr. Kotsar kõlistas
kodust (on jalaga haige) Taani
saatkonda, et sealt järgi
küsida doyenilt kas viima-
sel on andmeid ministeeri-
umi asukohast. Sealt olla
vastatud, et Excellence istub
all keldris varjendis ja nähta-
vasti on samavähe informee-
ritud kui muudki saadikud.
N. Liidu saatkonna ajutine
oleks alla heidetud, küll aga on Lahti
ümbrust tugevasti pommitatud. Pime-
duse tõttu on pommitamine kan-
nud hasartset ilmet ega ole linnale
kahjusid tekitanud.
Eila (28.12.) Oli minul kokkusaa-
mine välisminister Tanneriga (mi-
nu algatusel). Esitasin T.le mõnin-
gad küsimised, mis puudutanud Eesti
Soome vahekordi ning märkisin,
et on avaldunud nähted, mis ei peaks
lubatavad olema meie mõlema maa
huvide seisukohalt vaadatuna.
1. Meie radio teatas 27 s.k.p õhta, et
Soome tunnusmärkidega lennu-
kid on pommitanud Eesti territor.
kuuluvat Vainloo (Stenskäri)
saart ja kahjustanud sellel asu-
tükival kujul. Oma käitumisega on ta
endast vähekorraga võõrandanud end.
Sõprad, veetnud päivi maal Pöhli
õe pool ühes Pöhliga j.n.e.j.n.e.
Kõik see oleks ju nende kahe eralõbu
ega läheks õigust öelda kellelegi korda.
Kogu traagika aga seisab selles, et Pöhli
põhjendatult peetakse saksa agendiks,
vähemalt täiesti müüdavaks isikuks.
Liitlaste juures on ta mustas nimestikus
esimeste hulgas. Et ta nii intiimses va-
hekorras Rei perega, siis heidab see varju
ka Reile. Kõigil on teada, et pr. Rei kõik
oma mehelt teada saab, mis viimasel
hingetaga on. Sellest ei tee kumbki neist
ka saladust. Pöhl aga, kes askeldab
ka teiste prouadega, ironiseerib pr. R.d
tagaselja ja hoopleb, et Thereesel ei
ole saladusi tema ees. Sama pastor P.
on oma teenistust pakunud ka Rootsi
välisministeeriumile, seal seletades
et ta on täpselt asja kursis, mida teevad
eestlased ja viimaste kaudu teab ka
üsna palju sellest, mida teevad poola-
kad. - Samal ajal on ta püüdnud rootsi selts-
konnas esineda suure Eesti heategijana ja
piiskop Käpp'i volinikuna, kogudes sum-
masid eesti kiriku ja kirikutegelaste heaks.
Summe on ta vastu võtnud ka üksikutelt
isikutelt Eestisse tulevatele või sugulas-
edasi toimetamiseks. Tema enda kirjast
oma vennale nähtub, et edasi toimeta-
mine ongi toimunud selviisil, et pastor
Pöhl need rootsi kroonides saadud sum-
mad ilusti enda tasku pistab ja oma ven-
na Eestis adressaatidele laseb oostmar-
gad välja maksta Rkr 100 = ostm. 60 (Sic!)
kuna 100 rootsi krooni tegelik väärtus on
vähemalt kakskümmend korda kõrgem
ka kõige halvemal juhul. Nii on past.
Pöhl häätegevuse nimel endale kena
varanduse Rootsis kokku ajanud. Minu
arvates ei ole see asjaolu Reil teadmata,
sest ta saatis ühe Pöhli kirja, mis si-
saldas instruktsioone summade välja-
edasi minule
maksmise suhtes venna oma peal-
kirjaga (tõsi küll ümbrikul) tingi-
mata isiklikult pastor P. venna kätte
edasi anda. Teise sama laadilise
Pöhli kirja saadis oma sõprade kaudu
Tallinna ka hr. Scheel. On tekki-
nud murelik kolmnurk. Scheel-Rei
ühes naisega ja Pöhl.
Kui Rei oli Ed. Puhki matuse pu-
hul Helsingis, siis juhtisin ma sõpra-
meheliku tähelepanu (Neuhausi juu-
resolekul) sellele meie riiklist tegevust
diskrediteerivale asjaolule, et
Pöhl nii rutiinses suhetes tema
perekonnaga. See võib tekkitada
29.XII.39. Jõulupühad veetsin
Grankullas. Lennu häired olid
iga päev, esimesel jõulupühal
isegi kolm korda. Pomme oli
pühade ajal alla pildutud pal-
judes linnades ja sisemaa punk-
tides. Kahjud Soome andmeil
väikesed. Helsingi linnas kah-
jusid ei olnud. Sellevastu aga
olid kannatada saanud Turku
ja Lahti. Eila õhta Lahti ra-
dio saatejaam vaikis, kuid
nagu täna selgunud mitte et
see oleks pommitustest kannatada
saanud vaid häire tõttu.
Eila hilisõhtul (kell 23.40) tehti N.Liidu
lennuattaak Lahtile, Helsingile jne.
Ei ole teada, et Helsingis pomme
laevale siia sisse sõidu lubaga võiks tul-
la sekeldusi, kuna Saksa laevaga
kes praegu juba sadamas on, sar-
nasi raskusi ei võiks tulla.
Ütlesin veel, et kui ma laeva
siia nõuaksin N. Liidu saatkonna
evakueerimiseks, siis vaevalt
soomlased, kes telefooni kõ-
nelusi kontrollivad, meie lae-
vale sissesõitu Soome territ.
vettesse lubaksid, sellep. oleks
ehk nende huvides, kui ma
sarnast soovi üldse Tallinna
edasi ei annaks, vähemalt
praegu mitte.
Kell 16.20 telefoniseerisin
sündmustest välisministeeriumi.
rahu seisukorras endast mõistetav
tasakaalukas suhtumine teistesse
Mina nimetasin talle, et meie saadik
märgib Hiiumaa saarele pommide
pildumist ühe tundmata lennuki
poolt. Et seda teadet ära tuues "Hel-
singin Sanomat" häälmeelel märgi-
vad nagu oleks see fakt ärevat
meeleolu tekkitanud Eestis asuvate
vene vagede ridades, siis peab oletama
et venelased nende pommide alla
pildujad ei olnud vaid keegi mõne
teise maa lennukid.
Tanner vastas, et seda teadaannet
ta on lugenud, aga informatsiooni
puudumisel tema ei tea eitada ega
jaatada kas need olid Soome
lennukid, nagu ta mind arvab
oletavat. Edasi ta ise algatas
anda kindel süsteem. Sidepidamise suh-
tes tuleks selge ja kindel tööjaotus läbi
viia ja omavaheline informatsioon
peab olema avameelne ning koostöö
tõeliselt kollegiaalne.
Peale selle kui pr. Rei oli katsunud
Pöhli kontakti viia Poola saatkonna
presse attaché'ga, olid inglased väga
vihased ning minule öeldi, et kui
mõni sellelaadiline juhus veel ette
peaks tulema, siis nemad Rei side
pidamist Londoniga abistada enam
kahjuks ei või
Stokholmist lahkusin Jaanipäe-
val väga segast tunnetega. Tööd aga
tuleb jatkata ja juba jatakataksegi.
9. 8. 43. Sandi kirjast nähtub, et ta oma
poolt püüab kaasa aidata Rei ja Lar.
vahekordade parandamiseks. Kui temal
see õnnestub, siis saame orkestri jälle
Stokholmis häälte. Tema peamine puue
näib olevat pastori väljalulitamine.
Noored mehed seal ei ole tegeliku tööga
nahtavasti eriti veel välja paistnud, niivord
kui minul siin teateid olemas. Tahe
on meil igaljuhul hea.
tuletorni. Kas minister ei oleks
nii lahke ja ütleks minule sama
otsekoheselt ja konkreetselt, nagu
oli esitatud küsimine, millisi
eesmarke kas on Soome lennukid
Vainuloodu pommitanud ja ning
jaataval korral - milliseid
eesmärke sellega taotletakse
Soome poolt?
Tanner: Minul ei ole midagi sel-
lest teada, et Soome lennukid
oleksid seda pommitamist teosta-
nud, sest Soome poolt on hoi-
dutud pommitamast võõrast ter-
ritooriumi väljaarvatud N.Liidu
oma, kellega ollakse sõja jalal.
Samuti ei näe tema sellee min-
git otstarvet Soome huvide seisu-
kohalt
2.dets.
Hommikul teatas protokolli
ülem minist. Hakkarainen, et
peale lõunat võiks toimuda vo-
likirjade üleandmine Vab. Presiden-
dile. Kell 15.30 sõitis protok. ülem
Presidentuuri autoga minule järgi ja
volikirjade üleandmine toimuski
välisministri Tanneri juuresolekul.
President ütles tere tulemast ja
rõhutas, et raskete aegade peale
vaatamata kahe vennasrahva
vahel peab valitsema usaldus-
vahekord ning avaldas lootust
et välisminister Tanner omapoolt
kõik teeb, et minul Eesti saadi-
kuna töötamine Soomes oleks
võimalikult kergem. Presidendi
materjaalide koostamine, et tulevikus mi-
dagi unustusse ei jääks. Arukamad mehed
kompaniis muigavad, aga on neidki
hulgas, kes eneseimestusest otse hõõguvad.
Siin on veel teine kange mees, see on adm.
Pitka. Õnneks saab temaga asjalikult kõnel-
da. Ta on nagu ennegi fanaatiline isamaa-
lane. Tema seisukohad on igaljuhul reaal-
sel alusel, kuigi taktika ja metoodide
küsimuses võidakse olla erinevatel seisu-
kohtadel. Praegusel ajal ei näi ta kannata-
vat Vellneri varju ka mitte. Temalgi on kuul-
davasti vabatahtlikega tihe kontakt. Teda
Vellner kardab. Meil tuleb sellega arvestada,
et teatud eeldustel tema suure energiaga
esile tuleb. Pitka ümber on vabadussõja
aegne oreool nii vabatahtlike hulgas siin
kui rahva seas kodumaal. Teised looda-
vada ja tahavad temas näha seda meest, kes
kolonelide omavahelise virr-varri suu-
daks likvideerida ja korra majas pidada.
Teiseltpoolt aga jälle ei võeta meie aka-
deemiliste ohvits. ringkondades teda tõsiselt.
Siin on temal hää ligi paasemine ääs
kõrgemas ohvitseerkonnas, nagu minule
on kõneldud soomlaste ja ka eestlaste
poolt.
sest seal on rohkem põhjust
ja alust revolutsioonile kui N.Lii-
dus s.o seal on rikkaid inimesi,
kellelt midagi võtta saab. Järel-
dusena oleks muidugi Briti la-
gunemine ja Saksa triumph.
On see aga nii, siis peame suhtu-
mises N.Liidu ja Saksa ka vasta-
vad konsekventsid tõmbama.
Uluots olla avameelsemalt kõnel-
nud, ega ole avaldanud ka sar-
nast vanahärraliku resigneeritud
muljet kui ülemjuhataja.
Kokkuvõttlikult märkis Kettunen,
et praegustest kõrgematest sõjaväe juh-
tidest ei ole aktiivseid võitlejaid,
vaid n.ö oportunistlike läbiaja-
jaid. Üldiselt elatavat Eestis prae-
gu hästi ja kui status quo sai-
protesti nootide vahetuse küsimust
ja tahendas, et ametliku vastust meie
protesti noodi peale Soome valitsus ei
tahaks anda, kuid eraviisil ta siiski
informeerib küll, et Vaindloo pom-
mitajad on olnud soomlased. Sõja-
väelased ütlevat küll, et neil olla
juhtunud eksitus, tahtnud nimelt pom-
mitada Rödskäri majakat, kuid Tan-
neril olla mulje, et see on sõjaväe
laste väikene hädavale. Sõjaväe-
lased olla pidanud selle majaka val-
gustamist vene sõjalaevade navigeeri-
mise seisukohalt väga oluliseks
ning tahtnud seda võimatuks teha.
Mis puutub nüüd Eesti vastusesse Soo-
me protesti noodi asjus neutrali-
teedi küsimuses, siis Soome valitsus
arvab, et seegi küsimus oleks selle
vastusega n.ö kalevi alla pandud.
aasta No
Kuu ja
Walla warra ülle kulamisse
pääw järg
Kohtowannema Jürri Berkmanni kässo peal
ollid koko kutsutud, laudas istusid
8mal
Kohtowannem: Jürri Berkmann
Januaril
tallitaja abimees: Tönnis Kukkers.
wollimehed: Hans Woolmann
Tönnis Reinbach
Mart Söörberg
Jürri Arroots.
Kohtomehhe kässo peal ollid sellepärrast wol-
limehed koko kutsutud, et saak se aastane walla
warra arro ülle kulatud, kuidas tallitaja Karli
Klementis on walla warra eest hoolt ja murret
piddanud. Tallitaja selletas ette et see aasta
ei olle Magasi wölga keiki kätte sanud, sest
ennamiste perremeestel ei olnud rukid mahha
süggise külwatud ja odrad on wessi kewwade
ärra wõtnud, sellepärrast saatsin isse kaks perre-
meest Kõrresilla Jaan Söörberg ja Lari Rits
Reinersi kihhelkonna kohtose palluma, et ei
olle wõimalik maksta, pearahha teine pool
1884 aastast sadan minna peale Tõnniso päwa
ka ärra, sest mul on wallast weel korjata.
Wollimehhed wastawad, et nendel ei olle midagid
Kaewamist, egga ei tea tallitajal süüd ollewad
Kohtawannem: Jürri Berkmann
tallitaja abbimees: Tõnnis Kukers
wollimees: Hans Woolmann
Jürri Arroots
tallitaja:
Kohtowannema Jürri Berkmanni Kässo peale
ollid kokko kutsutud. laudas istusid.
tallitaja abbimees: Jürri Rosing
wollimehhed: Karli Tomsoon
" Mart Söörberg
" Anton Trubon
Kohtomehhe kässo peäle ollid sellepärrast wollimehed
koko kutsutud, et saaks se aastane walla warra arro
ülle kulatud, kuidas tallitaja Karli Klementis on
walla warra eest hoolt ja murret piddanud,
tallitaja K. Klementis andis sel päwal walla ramatud
ue tallitaja Kustas Marliin kätte.
1, andis wanna tallitaja Walla Kassa ramato ue tallitaja
kätte ja ka 1100 Rubla wekslipabberid, ja ka
weel selged rahha mis ramato kassa arro lehhe
järrel nähja olli 203 Rubla 37 kop. ja peäle selle
andis wölla arro mis weel wallast waesemate inni-
meste käest sada olli pearahha wölga 78 Rubla 57
Kop. peale selle on weel II pool 1885 aasta pearahha
mis 214 Rubla Haapsalo maksta mis ramato järrel
ue tallitajal wallast pärrida on. Magasi wölga
ollen nii paljo sisse korjand, kui wähhe sada
on olnud. ue ja wanna tallitaja wahhe sai sel
päwal raholikult selletud, nenda et wollimehed
keik rahhul ollid.
Wollimehhed, wastawad et nendel ei olle midda-
gid süüd leida wanna tallitaja Karli Klementi ülle
tallitaja abbimes Jürri Rosing
" Mart Söörberg XXX
Tönnis Reinbach.
tallitaja: Kustas Marlin
Kirjotaja: CReinwaldt
70.
Aasta
Kuu
Kullamaa kogukonna wolikogu protokoll
päew
Aug.
Sell nimetatud päewal oliwad tallitaja käsu
10mal N5.
järele Haapsalu kreisist Eestimaa kubermangust
Kullamaa kogukonna wolikogu liikmed kokku
tulnud. Kõik oliwad ilma wälja-wõtteda ilmunud,
nimelt: 1 tallitaja abimees Kaarti Reindoff
II Tallitaja abimees Hans Loose, wolimehed
Jaan Tompmann, Jüri Klemkül, Jaan Lemens
Jaan Lewes ja Jaan Muru. Sellepärast
oliwad need sinatsed wolikogu liikmed kokku
tulnud, et kõigekõrgemalt 19 Küünla k. p.
1866 a. kinnitatud Balti mere kubermangude
seaduse § 26 põhjusel magasi ülewaatajat walida.
Sai siis seesinane walimine tallitaja Jaan
Rebase juhatusel ette wõetud, - ning walimi-
se lõpul ilmus, et kõigitest koosolejatest
ühel häälel sennine wolimees Jaan
Lemens magasi ülewaatajaks walitud oli
Et seesinane walimene kõigite korrali-
kult ette wõetud ja korda saadetud on
tunnistame meie osawõtjad oma nime
alla kirjutamise läbi
Tallitaja: J. Rebase
I Tallitaja abimees
H. Loose
Wolimees Jaan Lewer
Wolimes Jaan Murro.
Jaan Tompmann
Tallitaja abimees: H. Loose +++
Kirjutaja Westermann
Kuu päew
Sell nimetatud päewal oliwad tallita
ja käsu peale järgmised Kullamaa kogukon-
na wolimehed kokku tulnud 1 Jaan Tompmann
Jaan Lemens, Jaan Lewer, ja Jaan Muru
Andis tallitaja teada, et Kullamaa kihel-
konna koolieestseisja on nõudnud, et Kulla-
maa kogukonnal tingimata kas kullamaa
oma kogukonna kool peab muretsetud
saama, ehk kui see wõimalik ei näita
olewad, siis ometegi Kulamaa waed kellegi
naabri wallaga kooli asjas ühendusesse
peab astuma. Üles oliwad entid annud
Waikna kogukanna kooli õpetaja Jaan
Weidermann ja Päri kooliõpetaja Carl Bleiman
et nemad oma kooli ruumidesse Kullamaa
kogukonna talunikude lapsid koolitami-
seks wõtta wõiwad. Palka oliwad nõudnud
Waikna kooliõpetaja J. Weidermann 40 rubla
ja Päri kooliõpetaja 35 rubla.
Hääleenamusega sai wolikogu poolt otsus-
tatud: Päri kogupanna kooli õpetajat
Prid. Carl Bleymanni Kullamaa kogukonna
kooli õpetajaks walida ja teda 8maks Oktoob-
riks Kullamaa kogukonna wolikogu ette
paluda, et sääduslikku kontrakti teha ja
seda wolikogu protokolli kirjutada
Wolimees: Jaan Lemens XXX
Jaan Lewer
Jaan Murro
Tallitaja abimees Hans Loose +++
kirjutaja G. Westermann
Protocoll.
Sel mal Decembril 1866. olli Makoggokonna seadusse
järrel Wäikesse Kullama wald kokkokutsutud ja said
selle juhhatusse järrel kuida 19mal Kuundla kupäwal
1866 aastal ülle Baltiamerre kubbermangode märatud
on need tarwilissed kohto ja ammetmehhe wallitsemisses
ette woetud.
1. astusid ette moisa sullased ja wallitsesid omma
ulgast sadikud kelle nimmed on - ja walla
sullased.
a, Rits Lemens
b, Jaan Bertmann
2, astusiwad ette priiliikmed ja wallitsesid omma
hulgast sadikud.
a, Karl Meiler
b, Mart Aarmann
d, Hans Liikmann
3, astusid keik walla perremehhed ja need ued wallit-
setud sadikud ja wallitsesiwad kohtomeest.-
Jaan Marlen
abbimehheks Hans Lemens
Hans Armann
4, astusid ette keik koggokond ja wallitses perre
meeste hulgast wollimehhed.
perremeestest. a Jaan Jeberg
b, Jürri Laarmann
d, Rein Rumber x
teiste liikmettest. a, Kustas Lepperg
6, Hans Lewermann
d, Rein Jengelbah,
Sel 18mal Nowembril 1867
Istusid laudas kohtomees Jaan Marlen
abbimees Hans Lemens
abbimees Hans Arman
Kohto kaewamist egga selletust polle olnud,
Sel 30mal Teetsembril 1867
Kohto kaewamist egga selletust polle olnud.
Sel 27mal Näri kuu päwal 1868.
Istus laudas kohtomees Jaan Marlen
Astus ette Moisa iunkar H. Warbola ja Kaewab
et Jaan Habermann 24 aastad wanna ja Karl Alwert
20 aastad wanna, on mõllemad ühhes nous korraga
Kullama Moisa Tondi rehhe jurest 2 wakka rukkid war-
rastanud. 15mal Januaril 1868 warrastud wilja on
Kullama moisa aidamees Jaan Örtmann wargade käest
ärra wõtnud.
Moistatus: wargad makswad kumki kaks rubla trahwi
kaks rubla saab Kullama walla laekase ja
kaks rubla saab Kollowerre walla laekase
Kohtomees Jaan Marlen
Kirjotaja Karl Reinwalt
Se Protokolli Nöör ramat mis seia sadik kohto
moistmisse protokolli ramatuks on olnud jääb
tännasest 26ma Jürri kuu päwast 1868 Walla
koggokonna woi Tallitaja ramatuks, ja need
möda läinud asjad on teise ramato sisse kirjotud
mis ilma Nörita on.
Carl Reinwalt
Meie allaspiddi nimmetud Kullama walla tallopoiad
olleme tännasel päwal Wallalaeka rahhast laenuks ülle.
pea (100 Rbl.) sadda rubla sanud, mis ette meie keige
omma warrandussega head seisame, ja lubbame et meie
ni paljo kui iggaüks wötten olleme täiesti 25mal Ok-
tobril 68 jälle Walla laekase taggasi maksame.
Sedda kinnitame omma Nimme ja ristidega tännasel
26mal Jürri kuu päwal 1868 aastal.
Lari Jürri Laarmann sanud laenand 6 Rubla XXX
Kengo Priidik Peterson " do  4 - +++
Korresilla Jaan Loorberg do 8 - +++
Jõe Hans Leemann do 10 - xxx
11mal Oktobril makstud
Kommiko Mart Romann do 6 - XXX
Kitsmardi Juhhan Rosing do ?6 - XXX
Allika Karl Laarmann do ?6 - +++
Ninema Kustas Klementis do ?4 - +++
Motte Rits Beertmann do 10 - +++
Leppiko Jaan Marlen do  7 XXX
Silla Karl Klementis do 4 - +++
Kallasilla Rein Rumberg do 8 - +++
Kengo Pridik Peterson do 4 - xxx
Pollusma Jürri Kasterbusch do 4 -+++
Awiko Pridik Jagonow do.4 - +++
Kalmo Kustas Lepberg do. 3 - xxx
Krusiaugo Adam Olmberg do 4 - XXX
Pikkasilla Karl ?2 - XXX
Summa 100 Rubla
tallitaja Jaan Jeberg
abbimees Jaan Söörberg
Kirjotaja Carl Reinwald
Aasta No
kuu ja
Walla warra üllekulamisse
pääw
järg
Kohtowannema kässo peal ollid
19mal
Koko tulnud.
Decembril
Kohtowannem: Karl Reder,
tallitaja abbimees: Karli Reintopf.
Pridik. Petersoon
Tonnis Reinbach
Hans Lepberg
Jaan Lewer,
Kohtowannema kässo peale ollid
sellepärrast wollimehhed koko kutsu-
tud et saaks se aastane walla
warra arro ülle kulatud kuidas
tallitaja Karli Klementis on walla
warra eest murret piddanud.
tallitaja näitus Maggasi ramato
ette kui paljo Maggasis wilja
ja rahha olli, ja selle aastuse
walla ja ka wanna wolga olli
nipaljo sisse korjand, kui olli woi-
malik seda olnud.
Laeka rahha ja hinna pabberid on
ka minno käes; selge rahha mis
arrolehhe peal nähja on saab
Märtsis intressi peale pandud.
walla pearahha 1881 aastast ollen
Haapsalo ärra maksnud.
Walla warra üllekulamisse Protokoll.
1869. aasta Tallinnast laenatud Kronowilja
wolga ollen ka keik ärra maksnud Haap-
salo Rentereise.
Tallitaja andis Kohtomehhe ees teada,
et wollimehhed piddid abbiks ollema,
pearahha ja Kronowilja wolga aitama
sisse korjata, ja et Mertsis intressi peale
saab pandud laeka rahhaks kellest
on kronowilja wölg ärra makstud.
Kohtowannem: Karl Reder
tallitaja abbimees: Karl Reintow XXX
Pridik Petrsoon +++
Wollimehed: Hans Woolmann XXX
Tonnis Reinbach XXX
Hans Lepberg XXX
Jaan Lewer 111
tallitaja: Karli Klementis.
Läbbiwadetud ja korrapärrase leitud
den 11 Januar 1882.
kuu
Kullamaa, Waikna ja Päri täiskogu protokoll
Thulberg, Kustas Einsell, Mihkel Einsell, Jüri Ein-
mann, Hans Habermann, Mart Helmann, Hindrek
Hellmann, Jaan Himmberg, Madis Janiks, Juhan
Jungermann, Hans Kallasmann, Jaan Kirpus,
Reinut Krein, Kaarli Kuulmann, Jakob Kuupman
Hans Leegu, Kustas Lemberg, Rein Lemberg, Rein
Lemberg, Hans Lewer, Kustas Mäemann, Kristow
Öern, Jüri Öern, Jüri Palis, Mihkel Peterson,
Hans Puumann, Juhan Ronhard, Hans Sil-
berfeldt, Mart Tammberg, Hans Tampson, Rein
Tampson, Jaan Toonfeldt, Hans Tiisemann,
Kaarli Tiitsmann, Tõnis Uusner, Karl Wiridow,
Reinut Freinthal, Jaan Freinthal ja Jaan Freibach.
maadeta meeste saadikud: Kaarli Lepberg
Reinut Martinow. ja Kaarli Reinbach.
III Kullamaa wallas on ülepea täiskogu osalisi
44 peremeest ja kaks maadeta wallaliikmete
saadikut. Neist oliwad kaasolekule ilmunud
peremehed: Hans Alwert, Jüri Hawekukk, Kus-
Tõnis Kukkers, Kaarli Laurmann, Hans Loose,
Hans Lepberg, Jaan Lemens, Jaan Leewer,
Hindrik Leewer, Jüri Laamann, Kustas Marlin
Jaan Muru, Jüri Bergmann, Hans Freibach
Hans Peterson, Kustas Peterson, Karl Reindorff
Karl Räder, Jaan Rebase, Rits Reiners, Jüri
Rosing, Jüri Silberberg, Jaan Söörberg, Prii-
dik Ströhm, Kaarli Soodam, Karl Thomson
Jaan Tulmin, Jaan Tompmann, Anton Truban
Kullamaa, waikna ja Päri täiskogu protokoll.
päew.
Jaan Westermann, Hans Wellast ja maadeta walla
liikmete saadikud: Jaan Bergmann ja Jaan Wohlman
Ühte kokku koosolekule on ilmunud 99 peremeest
ja 8 maata inimeste saadikut.
Walitud saiwad uue waikna walla ametnikud
ja nimelt
1 Tallitajaks peremees Juhan Jüri poeg Jungerman,
33 aastat wana, ewangeliumi luteruse usku, 70 hää-
lega.
2. tallitaja esimeseks abiks peremees Madis Tõnisu
poeg Anberg, 36 aastat wana, Kreeka õiget usku.
62 häälega.
3. tallitaja teiseks abimeheks peremees Jüri Adami
poeg Haawekukk, 50 aastat wana, ewangeliumi
Luteruse usku, 65 häälega.
4 tallitaja kolmandamaks abimeheks peremees
Jüri Hansu poeg Tiimann, 39 aastat wana, ewan-
geliumi Luteruse usku, 77 häälega
5 tallitaja neljandamaks abimeheks peremees Jaan
Jaani poeg Reinans, 25 aastat wana, ewangeliumi
Luteruse usku, 72 häälega
6. 1 wolimeheks peremees Jüri Hindreku poeg Einman,