Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
wastu wõeti. 1) Uute liikmete wastuwõtmine, 2) eest-
seisuse walimine, 3) suwelasteaia küsimus, 4) aruann
5) dejari küsimus,6) läbirääkimised.
1) Uute liikmete wastuwõtmine. Liikmeteks andsid
ennast üles: hra c. Kütli, pr. Stern, pr. Steinberg, pr.
Stieglitz, pr. A. Kuusik, pr. Kurrik, pr. Nilp, prl.
Niggol, pr. Raag, pr. Pistrik, pr. Linde, hra G. Poldmann
wiis sada wiiskümmend wiis (555.)/ rubla
wäärt on ilma sula ja hinnaliste paberiteta
Antsiwad ära
Nende eest nimetud asjadest jäiwad ainult
kassahoidja wastutamise alla:
I a) sula raha seitseteistkümmend rubla 85 kop.
b) Renterei raamat No 13610 /I/. mille järgi on
raha wiis sada kolmteist kümmend rubl. 20 kop.
II. Kassa kaest (wähem) ja piletid ja margid.
III. Kaks kassa raamatud
Wõtis wastu kassahoidja.
Kirjatoimetaja kätte jäiwad, nimelt:
I.) 2 seltsi protokolli raamatud.
II.) liikmete nimekirja raamat
III) sisse tulnud kirjade raamat
IV) wälja läinud kirjade raamat
V) Seltsi liikme kaardid (meeste ja naesterahwa)
VI Kolm seltsi stempelt.
VIII. (601) 602.
Üleüldine pidulik koosolek 26mal paastukuupäewal 1903.
(Si aastapäewal).
Õhtu kella 9ks oliwad Si liikmed ja
rohkel arwul Tartus, kui ka wäljaspool Tartut
elutsewaid wilistlasi Si korterisse aastapäewa
pühitsemiseks kokku kogunud.
Pidu awas esi mees P. Põld terwituse kõnega,
milles ta pilku E. Ü. Si käekäigu pääle heites
praegust Si seisukorda silmade ette seadis.
Ehk küll meie wälimise jõuu poolest, waraliselt,
hiigla sammul kaswanud, siiski lonkab meie
sisemine elujõuud. Soowida ja loota wõib, et
meie Si uues eluaastas ka need puudused ära-
wõidame, kui meie ise eneste kallal tööle hakka-
me. Kui ka tulewik meile tundmata ja meie
ümbruses kõne pilwed taewast katawad, siis
paistab ometi meile weel päikene. Tarwitagu igaüks
tema walgust unisasti.- Kõne lõppis E.Ü.Si
eladalaskmisega,
Siis kõneles kirjatoimetaja Reier - Eesti rahwast,
Kellele kõik meie oma terwet tööjõudu ohwerdada
tõotame, elada lastes. Selle järele kõlas waimustaw
laul: Mu isamaa mu õnn x.."
3. Selle järele luges Si esimees õnnesoowi telegrammid
ja kirjad ette Telegramma oliwad saatnud.
1) "Vironia" Riiast; 2) ww! Keerig ja Pärli - Wladi-
kaukasist; 3) ww! Kanter, Seisler ja Härms - Kargo-
polist; 4) Normannid- Sebjõshist; 5) w! Akel -
Tallinnast; 6) wil! Paesa ja Si liige Põld - Gatshinast;
7) w! Ruudi Hurt - Wiljandist; 8) wil!! Kallas,
Kapp, Kukk - Peterburist; 9) Si liikmed Reik,
Assafrey, juchr. Winalas - Laiusest. Kirjateel soowi-
wad õnne: 1) wil! Lane Pärnumaalt ja 2) A.
Martinson - Tartust.
Pääle selle laskis esimees wilistlasi elada.
5. Wil! Tõnnisson tuletab raskeid aegasid meelde,
mida praegune põlw läbi elab, ning manitseb
meid küll rõõmsad olla, kuid aga ka mitte
kurwastust ära unustada.
6. Wil! Paldrock teatab, et Tartus elutsewad
wilistlased näitalawa on muretsenud ja
XVI. koosolek
„Säde"
Kaarli wallas Uue Torimu talus seltsi
korteris.
Eestseisus tegi otsuseks, et 30 Oktobril s.a
kell 8 õhtu maske pidu ära pidada
kuni kella 1 hommiku maske saab eest ära
wõetud kell 11 õhtu. Piletide hindadeks
määrati 20 kop. ilma masketa ja
maskega 15 kop. seltsi liigetel 7 kop.
enamusega wastu woetud
Koosolek tegi otsuseks healteena
musega 100 Rbl (sada Rbl) kohaliku taga
warawaeliste perekondade toetuseks
annetada
3) Kassa arwed.
Eestseisuse ettepanekut kassa seisukorra ja abiesimehe h.-ra
O.H. Kaberi poolt tehtud Seltsi raha raiskamise (224 rbl. 04k. suuru-
ses), ja ühtlasi ka Seltsi Eestseisuse poolt selles asjas antud sele-
tust läbiwaadates, millest järgneb, et 15 Webr. 1914a. Baku
Eesti Seltsi poolt, saksa Seltsi ruumides, toimepandud Pere-
konna-õhtu puhas sissetulek, 224 rbl. 04k., on abiesimehe h-ra
O. H. Kaberi kätte jäänud, kes nimetatud piduõhtul piletid
müis ja ka kõik kassa arwed õiendas, miisuguse summa
tema wiibimatta oleks pidanud Seltsi laekahoidjanna, pr.
Kutukowa, kätte äraandma, ehk sellega Seltsi põhjuskirja
paragr. 37 järele toimetama, mida tema, abiesimees, senini
laekahoidjanna ja Eestseisuse, mitmekordsete nõudmiste
peale vaatamatta, mitte teinud pole. 24. August. k a. Seltsi
asjaajamist rewiderides ja nimetatud puudust leides, tegi
rewisjoni komisjon otsuseks h-ra Kaberile puuduwa raha
äramaksmiseks tähtaeg kuni 24 Septembrini k.a. määrata
Aga ka nimetud ajaks ei ole h-ra Kaber raha ära maksnud
Ainult niipalju on Seltsi esimehel, hra Selleril, selle aja sees
korda läinud, et h-ra Kaberi käest, tema käes olewa summa peale
kirjaliku tõenduse sai. Eestseisus ei ole senini mingisugu-
seid mõjuwaid abinõusi hra Kaberi wastu tarwitusele
wõtnud, et niisugust soowimatta nähtust, mitte awali-
kuks teha Seltsi elus, hra Kaberi poolt wabatahtlikku
äratasumist lootes, kuna nüid Eestseisus lõpulikult
on otsusele tulnud, et nimetatud summad h-ra Ka-
ber wabatahtlikult äramaksa ei soowi. Sellepärast
paneb Eestseisus selle küsimuse peakoosolekule
E. Ü. S wanemate liikmete tänawu aastase
koosolekul tehti kindlaks otsuseks Seltsi maja
ehitust käsile wõtta. Selleks waliti ehituse
komission, mille liikmeteks kõik Tartu lin-
nas asuwad wanemad liikmed kui ka mõ-
ned üliõpilased walitud saiwad, ja
nimelt:
Uhtlaisi sai ka komissionile õigus antud
tarwilisel korral asjatundjaid nõu
pidamisele kutsuda.
VIII (601)
(601.)
Üleüldine kirjandusline koosolek 20 paastukp. 03.
Eelminewa koosoleku protokoll wõetakse wastu.
Lill, kellel täna kõnekord on, ei ole kõnet sisseannud.
Soowitakse, et Assafrey need 2 kõnet ette kannaks, mis ta
läinud poolaasta lõpul sisse annud. Et Assafrey terwis
puudulik on, kannab ta ainult ühe oma kõnedest
ette, mille päälkirjaks: "Türgi sultani haarem" on; teise kõne-
ette kandmisest wabastab teda koosolek. Kõne sünnitab
wäha läbirääkimist, sest et kõne, ühede arwamise
järele liiga tühine, teiste arwamise järele, kahjatsemis-
wäärt lühikene on.
3. Assafrey teatab, et, peapõhjus - weinipuudus
ära jätmiseks
Landevateri pidamiseks, nüüd kõrwale on toimetatud
sellega, et wil! poolt wein selleks on muretsetud, ja palub
uuesti otsustamise alla wõtta, kas Landesvaterit pidada
wõi mitte. Ehkküll üleüldisel kutsutud koosolekul
7paastukp. weinipuudust pääasjalikult Landesvateri
pidamata jätmise põhjuseks on tõstetud, näib nüüd
lugu koguni teisiti olewat: mitmed hakkawad põhjus-
mõttelikult Landesvateri wastu rääkima ja on ainult
peakoosolekule ettekanda. Wiimaks tulnud
kord Aru teda paluma, et miitte seda juttu
edasi rääkida.- Rätses lisab weel juure, et
tema ei ole seda juttu mitte kusgil küla-
wahetel laiutamas käinud, kuna see juba
ka üks eraasi on ja Seltsi elusse ei puudu.
Mis Saare asjasse puudub, siis teawad Lass ja
Saar se kõige paremine
Lass wastas, et pesukausi lugu on tõsi.
Arule ei ka Saarele ei ole tema niisugusid
ettepanekuid teinud, nagu räägitawad ja
Rätsepp ettekandnud. Et Ella Rammul
on ise seda pesukausi lugu s.a. aastapäewa
koosolekul õigeks tunnistanud, kellel Rätsep
on käsknud pesukausist juua, teawad tõendeda
tunnistajad: pr. Mälson, neiu Weltbach, hr. Kõrts ja
pr. Luts.- Millega tõendab Rätsep, et tema on liiga
suuri kulusid teinud
Rätsep: Mis wäljaspool Seltsi on sündinud,
ei pruugi Seltsi ees seletusele wõtta
Joh. Ostrat: Tarwis ka wäljaspool Seltsi ette
tulnud juhtumisi Seltsi ees arutamisele wõtta ja
siis, kui need Seltsi eluga wäga kokku käiwad.
Rätsepp: Ei ole ütelnud, et Lass on Seltsi raha
raisanud, waid ainult nurisenud, et nad suuremad
on olnud, kui kunagi enne ja seda ei saa
Lass mitte maha salata; kas oli pr. Ram-
mul Lassile ettepannud pesukausi lugu?
Lass: Pesukausi lugu ei ole temale keegi
ettepannud ehk kaebanud, aga eestseisuse
tegewuse peale nurisemine sundinud teda
seda asja oma kaitseks ettekandma
Pea asi on, et Rätsep ei tohtinud temale koos-
olekul ütelda - walelik, häbemata
Aru: Lass ei ole teda kunagi waletunnis-
tajaks palganud pesukausi asjas, waid tema on
seda ise omast peast Rätsepale rääkinud.
Proua Lass käinud teda noomimas. Ka hirmu-
tamas ehk ähwardamas ei ole Lass tema juures käinud
waid tema rääkinud kõike seda lugu Rätsepale
omast rumalast pealt. Lassil oli see teada.
Proua Lass käinud enne 26 Webruari s.a. tema pool
ja tema on seda pr. Lassile ütelnud, et ta kõike
seda lugu on Rätsepale juba rääkinud.
Ella Rammul: Rätsep ei ole temale sugagi
pesukausist juua pakkunud ja tema ei ole
seda aastapäewal ka mitte kellegi wasta
õigeks tunnistanud, waid ikka seletanud
et seda ei ole olnud, ja seda ei tea, ega mälesta
ega wõi wõimalik olla
Proua Mälson: Tema ei ole pesukausist juua pakkumist
kuulnud. Pr. Luts ja pr. Rammul waidlenuwad: I et
on ütelnud, II et ei ole ütelnud, ja wiimaksi wõib olla ka.
Neiu Weltbach: Aastapäewal peale pikema waieluste pr.
Lutsu ja pr. Rammuli wahel pesukausi asja pärast
ütelnud pr. Rammul: jah Rätsep on ikka ütel-
nud ka, jah mul tuleb nüüd meelde kül.
Proua Luts: Tema juuresolekul Pataste küünis ütelnud
Rätsep pr. Rammulile, et joo suusepu kausist,
wiimase juua küsimisse peale.- Ka aasta-
päewal wiimaks seletanud pr. Rammul waie-
luste peale, et temal hakkab nüüd kül meelde
tulema, et Rätsep seda ütelnud.
Jaan Lass: Palub August Ostrati ülekuulata, kellele
Rätsep kõik on ära rääkinud ja ka Saart
ülekuulata
Juhataja Peetsu: Rätsep ei salga midagi, seepärast
on Ostrati asjata ülekuulata
Saar: Lass ei ole teda Seltsi wasta kunagi üles-
ässitanud, mille üle temal kahjuks päewa
raamatut ei ole
Ludwig Rätsep: Pesukausi lugu on täieste kõrwa-
line asi, mida Lass ei oleks mitte õigust
ilma kaebtuseta Seltsile ettekanda
Lass: Palub seda asja äraotsustada sest muidu
ei wõi tema Seltsi tegewusest osa wõtta.
Rätsep: Kõige selle teguwiisi läbi tunneb tema
ennast wäga haawatud olema, sest
tega mitte liiga ei wiiwitaks.
4. Lõbukassa maksu tõise poole maksmise tähtajaks mää-
ratakse esimene koosolek pääle pühi /17 jürikp./.
5. Järgneb kassaraamatute korralduse küsimus. Tähenda-
takse, et Seltsi kassaraamatud/ praegu mitte küllalt korras, küllalt
selged pole; nõnda et raske on kätte saada, palju üks kassa tõi-
sile wõlgneb, ehk selle käest pärib. Tehtakse otsuseks käesolewat
poolaastaga wanad kassaraamatud äralõpetada ning tulewal
poolaastal uued Contoraamatud sisse sääda. Ei arwata mitte
kohaseks selleks teatawat kommisjoni määrata, waid et Seltsi
liikmed, kellel selles asjas tundmist on, ise katsuksiwad nimetatud
korralduseks kaasa aidata. Simm soowitab laekahoidjal prae-
guse wilistlaste kassaraamatute pidaja wil! Dr Schulzenbergi juur-
de, minna, kes selles asjatundja on. Asi jäetakse laekahoidja
/eestseisuse/ hooleks.
6. Esimees teatab, et Aino Tamme kontsertist /6. paastu k.p/
Seltsile 37 rbl kasu sisse on tulnud ja paneb ette seda wõerakeelsete
raamatukogu hääks annetada. Oja soowib seda kehaliku jõu
harjuste abinõude muretsemiseks ohwerdada, kuna mõnede arwa-
mise järele kõige kohasem oleks nimetatud summat majanduse
kassa jaoks määrata. P.Põldu ettepaneku poolt 19, wastu 3 häält.
Ettepanek on läbi läinud.
7. Awaldatakse soowi, et noored mehed kodu korda enam
tundma õpiksiwad selle kätte saamiseks arwatakse paremaks,
ja nimelt kirjatoimetaja
et keegi vanem liige neile rebaseõhtutel kodukorda ette loeks.
asi jäetakse kirjatoimetaja hooleks.
8. Wanamees laseb järgmise Oja lubamise protokollisse
üles tähendada: Werdi Oja lubab siis, kui ta abielus on, ning
temale ja tema naisele esimene poeg sünnib, Seltsile 25 rbl.
9. Raamatukogu hoidja Lüüs tuletab Seltsi liikmetel meel
de, et nemad tagasitoodawaid raamatuid ainult otseteel raamatu-
kogu hoidja kätte peawad andma, sest muidu on raske arendada;
üles ja tähendas, et üleüldse raamatukogusse ilma raamkg!h!
mitte ei mintaks, mis asja ainult segab. Ühtlasi awaldab ta
järgmist soowi: Ajalehti, nende kaasandeid ja arwemalt ilmu-
waid ajakirju ei tohi lugemise laualt mitte ärawõtta, enne
kui järgmine nummer ilmunud /tulnud/ weel pole; nõndasama
ei tohi raammd, mis weel sissekirjutamata on, koju wiia.
10. Dr Herrmanni eestikeelsetel lu ettelugemistel puudu-
näitelawa jauks riideid tellinud ehk mitte.
Tehti otsuseks: kui ta mitte muidu kätte ei anna, siis
wallawalitsusega otsima minna.
Esimees: Mihkel Tomingas
RKirjatoimetaja abi M Saal
Salme seltsi
üleüldine koosolek 17mal septembril 1900 Tori wallamajas.
Kokku oli tulnud 8 liiget
Kirjatoimetaja asjas teatas esimees, et nüüd olla kirjatoime-
taja E. Tilk, küll raamatud kätte annud aga 20ma weebruari
koosoleku protokoll, kus sees uue püine muretsemiseks
seltsi poolt raha lubati, olla kirjutamata; ka ei olla
E. Tilk mingit tähte wõi kwitungi näitanud et ta tõeste
kusagilt neid tellinud. on. Et keegi seltsi liikmetest ei tead-
nud kuidas asjaga peale hakata, siis waliti Jaan Martson j
Mihkel Saal seltsi poolt wolinikuks, et nad Kommessari
herra juurde lähewad nõuu küsima, mis selles asjas
teha tuleks.
Kirjatoimetaja abi: M. Saal
üleüldine koosolek 29mal oktobril 1900 Tori wallamajas
Kokku oli tulnud 9 liiget.
1. Teatas esimees et tema olla Kommessari herra nõuu
andmise järele teinud ja E. Tilkale termini püine riiete
muretsemiseks ehk kaua aegegi maksmiseks kuni tänase-
päewani, see on 29ma okt. annud, aga E. Tilk ei ole
termini wastu wõtnud ei ka termini lõppuks, nagu lubas
koosolekule ilmunud. Otsustadi E. Tilka peale kaebtust
tõsta.
II. Tuli läkirääkimisele kirjutamata jäänud protokoll,
mida Kommessari herra oli käskinud, nii palju kui
sell korral koosolewad liikmed mäletawad, üles kirju-
tada. Arwati et se umbes järgmine on olnud: I läbirääki
mised uue näitelawa üle ilma milleta mitte ei arwatud
seltsi paremale järjele saawat. Et J. Koch näitemangu
juhatuse, kui seltsi uue püine muretseb oma peale lubas
wõtta siis lubati seltsi poolt selleks 100 rubla (sada rubla)
Teiseks otsustadi igast uuemast näitemängu raama-
kust, mis seltsil weel ei ole üks eksemb. osta, et siis
järele waadata mis mängida sünniwad ja mis mitte.
Kolmandaks arwati suwel, kui uus näitelawa walmis
saab, üht suuremat pidu toime panna.
III. Otsustadi maske-pidu, Mannare Jaan Jantsoni talus
wana soldatete heaks ära pidada. Luba küsimus
jäi eestseisuse hooleks
IV. Et wana protokolli raamal täis, otsustadi uut osta
1) Gustaw Peetsu 20 häält, 2) Peeter Lohuaru 6 häält,
3) August Weski 4 -"-, 4) Ludwig Grünthal 3 - "-,
5) Jaan Weski 1-"- ja 6) Gustaw Mälson 1 -"-.
Kõige suurema hääle saaja kand. G. Peetsu
awaldas,et teda on tema tahtmise wasta kandidaatide
hulka üleswõetud ja esimeheks walitud tagasi
missugust ametit tema mitte wasta ei wõta,
paneb ette walimisi uueste ette wõtta.
Peale mõnepoolse seletusse ja waieluse määrati:
Järelwalimist ettewõtta kõigi teiste kandidaatide
kohta peale Gustaw Peetsu, kes sedelitega hääle-
tamisel saiwad hääli
1) G. Mälson 14 häält, 2) P. Lohuaru 12 häält, 3) L.. Grünthal 5 häält
4) A. Weski 4 häält ja 5) Jaan Weski 1 hääl.
Et keegi kandidaatidest seaduslikku hääle-
enamust - 2/3 koosolejatest ei saanud, siis
saiwad järelwalimised Mälsoni ja Lohuaru kohta ette
wõetud, kes sedelitega hääletamisel saiwad hääli:
1) Peeter Lohuaru 20 häält ja 2) Gustaw Mälson 16 häält.
Et koosolekul 38 liiget oliwad, siis ei olnud
kumbgi kandidaatidest hääle enamust saanud
seepärast pandis koosoleku juhataja Peetsu ette
lihtsa hääletamisega seda asja ära otsustada,
küsides, kes on Lohuaru walimise poolt ja kes wasta,
mille kohta üles tõusmisega selgus, et Lohuaru poolt
oli 30 häält, wasta 2 häält, kuna kuus erapooletuks jäiwad.
Mälsoni kohta jäi ettepanek tegemata.
Selle järele oli Seltsi esimeheks walitud Peeter
Lohuaru 30 häälega, Nõmme talust Kaiawerest
Kudina wallast.
II) Lassi ja Rätsepa tüli asi
Jaan Lass seletas, et aasta peakoosolekul süüdista-
nud Ludwig Rätsep teda ilma aegu, millega tema
ei ole wõinud rahul olla ja seepärast nõudnud
seada asja Seltsi peakoosolekul seletuse alla wõtta.
Rätsep olla ütelnud, et pidude kulud olla suured olnud
ja et selle üle olla nurisemist tõusnud tegelaste
poolt, kuna just ümberpöörtult Rätsep ise
nurisenud Lassi kuluDe tagasi hoidmisse pärast
ja ühte juua küsijat naisterahwast käskinud
pesukausist juua. Peale selle olla tühja
juttusid tehtud, et Lass on koduõpetaja Arut
kolme rubla eest omale waletunnistajaks
palkamas käinud pesukausi asjas ja
Saart mängukoorist tagasi hoida püidnud.
Aastapäewal on Rätsep temale pesukausi lugu
seletamise peale ütelnud "häbemata, waletis" j.n.e.
ja teda sundinud wait olema, kuna tema selkorral
koosoleku juhataja olnud ja õigus Rätseppa
keelata olnud, aga mitte ümberpöörtult, - et
Lass olla Saart jootnud ja kihutanid Saart muu-
sikakoorist tagasi astuma
Ludwig Rätsep wastas, et tema seda ei salga,
mis tema on rääkinud. Et kulude üle on nurisetud
on tõsi, sest kui endistel aastatel ka nõnda
palju oleks pidudel kulutatud, kui Lassi ajal,
siis oleks 30 kuni 40 rubla igakord juurde maksta
tulnud. Pesukausi lugu ei ole wististe mitte
keegi Lassile awaldanud Seltsi peakoosolekule
ette kandmiseks ja Rätsepa peale kaebamiseks,
seepärast ei olnud Lassil mingit õigust seda
asja peakoosolekule ettekanda, pealegi et
pesukausi lugu iseenesest täieste wale on.
Aru on ise temale rääkinud, et Lass on
teda pesukausi asjas tunnistajaks kutsunud,
kus juuresplejat tunnistajat-kuuljat, mis
Aru ütelnud põlgtusega tagasi lükanud olema.
Aru rääkinud ka, et pärast on käinud Lass ise
ja peale seba ka tema naene teda - Arut- meelita-
mas ja hirmutamas, et Aru seda juttu
edasi ei eäägiks, teda kohtu kätte anda
ähwardades- Aru, kui rahwakooliõpetaja ja
auumees andku omajutu üle seletust ja aru,
sest ta on siin koooolekul. Sedajuttu ei ole
Aru Rätsepale mitte ükskord, waid mitu
korda rääkinud ja selltanud, et tema -Aru-
tunneb ennast selle Lassi tegewuse üle wäga
haawatud olema ja tahab seda asja Seltsi
Esimees annab teada et Dr Leementile
õnne seltsi poolt soowitud on.
10. Soowitakse aruannet museumi kohta
nende käest, kes S! museumi (toime-
tajadiks nimetatud on
11. wil! Luht terwitab Seltsi wil! Kallase läbi.
Simm awaldab tungiwalt soowi et
S! liikmed enam muusikast osa wõttaksi-
wad ja et rebastel muusikaõhtude dejour
määratakse.
Hilja tuliwad I weer. Kõpp -ta, Moorson -ta.
Puuduwad: Assafrey, Kapp, Liiw, Nigol
Reinhold, Steinberg, Glück.
IV (569) Üleüldine kirjandusline koosolek
14 kuunla-kuu päewal 1902.
1. Minewase koosoleku protokoll loetakse
2. Winalas loeb oma kone "Mõni sõna
weest" ette. Selle juures tähendatakse
et thema walimise juures enam Seltsi
põhjusmõttid silmas peaks.
3. Wehklemise lawa eestseisja Winalas
loeb wehklemise lawa aruande
1901. II. kohta ette. Zernask pahandab
selle üle et wehklemise lawa eestseisja
tema nime aruandes nimetanud on.
Tema sellega kuidagi leppida ei wõida
et tema osawust wehklemises attesteritakse
Zernaskil tähendatakse et se Seltis
ikka usus olnud on ja ametnikkul
Hea pigus nimetada, kes edenenud kes
mitte.
Säde XVIII koosolek Kaarli walla
kirjutaja ruumides.
Esimees andis ette, et Kõppu ja (Saarts)
Paistu õppetajad 26 Detsembril s.a jõulu
kõnet pidama tulla ei saada Jõulu
puu alla ja olla selle asemele Hallis-
te õppetaja v. Dehn tellitud saanud
kes ka tulla on teatanud 26 Detsembril
s.a. kell 6 õhtu.
Arwati: kuida sündinud maha
kirjutada ja sellega rahul jääda.
2, Eestseisus tegi otsuses 26 Detsembril
s. a. Jõulu puu awamise kõnet
tegema tulla paluda koolmeister
Mats Saarmann kellele selle üle
jalapealt teaduse kiri ja palwe
saata.
26 Detsembriks s.a. arwata Jõulu puu
alla mängima paluda Kaarli walla
mängukoor mis üle koori juha-
tajal teadus saata. Niisama Mihkel
Kust paluda oma laulu kooriga
laulma tulla sell ajal.
Eestseisus arwas Kääriku Jaan Ruublel
tänukiri saata et tema 1 Detsembril s.a.
Karskuse seltsis mõnusa kõne on
pidanud ja 11 Detsembril s.a. Kaarli
walla täiskogu koosolekul kõrtsi
kinni panemise poole huwitawa
kõne on pidanud ja selle poole
tööd on teinud, et Kaarli
wallas olew Rimmu kõrts
kinni peaks minema.
26 Detsembril s.a. ära peetawa
Jõulu puu heaks arwati järgmised
asjad osta mida selle puu juure
Baku Eesti seltsi korraline peakoosolek
28. Webruaril 1916 aastal
Pohla seltsi ruumides.
Tänane koosolek sai kokku kutsutud järgmise
Päewakorraga:
1) Uute liikmete wastuwõtmine
2) 1915a. aruanne ja eelarwe 1916 a. peale
3) Eestseisuse walimised
4) Põhjus kirja muutmise küsimus ja liikmemaksu
suurendamine.-
5) Küsimused, mis koosolekul ette tulla wõiwad
Koosolekule on 20 liiget ilmunud nende
üleüldisest arwust 40 nest, seega on koosolek
otsuse wõimuline.-
Koosoleku awab seltsi Esimees R. Puur.
Koosoleku juhatajaks walitakse ühel häälel Fr. Suigusaar
kirjatoimetajaks H. Thomson, häälte lugejateks proua
Kert ja neiu Marie Pedajas.
1915 aastal surma läbi lahkunud seltsi eest-
seisuse liiget hr. K. Tomingast määlestab koosolek
püsti tõusmisega.-
1) Uuteks liikmeteks andsiwad üles: hr. Oswald
Johani poeg Jürgenson, pärit Tartu kreisist
Kudina wallast 26 a. wana, luteri usku, kelle
soowitajad H. Thomson ja R Puur.-
Koosolek otsustab kinniselt ühel häälel hr
Jürgensoni seltsi liikmeks wastu wõtta.-
2) 1915a aruanne ja eelarwe 1916 a. peale sai
Koosolekule ettekantud ühes eestseisuse ette
panekuga. - Läbi rääkimiste järele otsustab
koosolek minewa aastusi aruande ühel häälel
wastu wõtta ja eestseisuse poolt tehtud wälja andmised
Eesti Nooresoo Kaswatuse Seltsi
majaehituse Kommisjoni koosolek 26.III. 1907.
Koosoliwad: H. Koppel, J. Tõnisson, A. Schulzenberg.
O. Nurk, H. Eisenschmidt, P. Põld.
I. Räägitakse majaplatsist ja majaehitamisest.
Plats peab igatahes suur olema, et suurt koolimaja
ehitada saab ja õue tarwis nõuetav maa järele jääb
Tähelepanemise wäärt oleksiwad järgmised platsid:
1.Wana uul. Mühlenthali plats. 2. Kitsas uul. Kymmeli
plats. 3. Weski uul. wana "Lettonia" konwendi korteri
plats. 4. Maarjamõisa uul. Bradke plats 5 Wiljandi
uul. Dr. Koppeli plats. 6. Filosofi uul. Zeidlitzi plats
7. Villebois plats "Rodniku" aed.
Kõik räägib enam ehk wähem Dr. Koppeli
platsi poolt.
I. Maja plaani tarwis minewa kirjanduse muret-
semise wõtawad Dr. Schulzenberg ja Dr. Kallas
oma peale. Esialgse skizze ja eelarwe tegemine
jääb Dr. Schulzenbergi, Hellati, Menningi, H. Koppeli
Kutsutud koosoleku algus on kell 9 ja liht-
koosoleku algus kell 9 1/4 õhtul.
Lõbuõhtuid peetakse wana wiisi laupäe-
witi. Kulud lõbuõhtute jaoks pandakse
wabatahtlikutest annetest kokku.
Pobol paneb ette lõbuõhtute kestwust lü-
hendada ja lõbuõhtuid kella 1 aegu öösi
lõpetada. Wõhrmann toetab Poboli ette-
panekut. Ettepanek saab poolt 11 ja
wastu 13h. Sellega jäädakse wana juurde
6. Kehaharjutuse tundisid arwatakse kaks
nädalas ärapidada. Kurm arwab, et seda
on liiga wäha ja kõige vähemalt peaks
3 ärapidama. Selle kohta arvab Beck, et
kehaharjutus ju sunduslik ei ole ja tundi-
sid üleüldse ei maksa äramäärata. Arwa-
takse teiselt poolt, et kui tundisid mitte ära
ei määrata, siis ei ole ka kehaharjutuste
juhataja kohustatud neid tundisid üle-
üldse pidama. Arwatakse, et 2 tunnist
küllalt saab, kuna Kurm oma ettepaneku
ka tagasi wõtab. Aja äramääramine
jäetakse kehaharjutuste juhataja hooleks.
Kehaharjutustel käimine jääb ka sellel
poolelaastal wabaks.
Maksude tähtaegadeks pandakse ette 29
oktoober ja 6 oktoober; 29 sept. poolt 7
ja wastu 18 häält; 6 okt. poolt 21 ja wastu
3 häält. Otsuseks saanud 6 oktoober.
Lõbuõhtute annete esimese poole maksu
tähtaeg määratakse edaspidi ära.
A. Laur tuletab meelde, et tee pääle mitte
liiga palju ei antaks, kuna majanduse
eestseisja õlle rahaga wälja ei tule. Tee
joojad tarwitawad ka õlut. 29 sept. ot
29 sept. otsustatakse esimest kõneõhtut
ärapidada.
Esimees palub tulewaks neljapäewaks
see on 22 septiks aruandeid sisseanda.
Eelarwega ei arwa ta enne 29 sept. walmis
saada.
12. A. Laur pärib järele, kuna auukohus oleks
kõige parim ärapidada. Arwatakse wana
juurde jääda, laupäewiti kella 10-11.
seda tänasest õhtust saadik Sile põliselt
tarwitada annawad.
Sellega lõppis pidu tõsine pool,
iseäranis
ning järgnes lõbu õhtu, kus Si wanamehe
Ants Simmi hoolel ja murel rohkesti
meelelahutuseks näitelawal pakuti ja ette
kanti: näitemängud, koorilaulud, naljalaulud,
naljakõne jne.
Esimees: P. Põld
X (602) 603.
Kirjandusline koosolek 28 III. 1903.
1. Protokoll loetakse ette. Bürger parandab pkt. 3 järgmi-
selt: tema ei olewat mitte soowi awaldanud Landesvateri
küsimust päewakorrale wõtta, waid palunud, et mitte
igakord põhjusmõttelikka õerumisi ette ei tuleks. Selle
tähendusega wõetakse protokoll wastu.
2. Arw! kom! liige T. Markus kannnab arwustuse O. Leiki
kõne kohta ette. Ehk küll kõne wälimuse poolest kaunis
puuduline; on ta sisu poolest tuumakas - ning. arw! kom!
paneb ette kõnet kõnekorra täitmiseks wastu wõtta
Koosolek wõtab ühelhäälel selle ettepaneku wastu. Reier
kannab arwustuse H. Assafrey kõne kohta: Sultani harem x
ette. Et Assafreyd ennast siin pole ja arwustus ise liiga
lühedapoolne, jäetakse arwustus tulewaks korraks ette kanda.
3. Raamatukoguhoidja Lüüs palub, et need, kes pühiks
maale sõidawad, eesti keelsed raamatud ära tooksiwad, sest
wastasel korval wõiwat raamatud ära kaduda, mis kogule
suureks kahjuks saaks olema.
4. Esimees nõuab, millal kutsutud koosolek ära tuleb
pidada, sest nii mitmed küsimused, mis arutamist tarwitawad, on
Koosolek, 4. juulil 1906
kell 1/2 7 o. "Postimehe" toimetuses
Kutsed oliwad laiali saadetud kõikidele asutajatele
liikmetele. Ilmunud oliwad: Dr. O. Kallas, Dr. E. Keng-
dr. A. Schulzenberg
sepp, J. Jõgewer, proua W. Jõgewer, A. Jürgenstein,
P. Põld. Et põhjuskirja järele 1/5 Tartus olewatest
liikmetest koosoleku ärapidanuks tarwis läheb, siis on
koosolek otsuswõimuline. Ta tunnistab ennast asutajaks
koosolekuks, kuna asi mitte edasilükkamist ei luba
ja mitte wõimalik ei ole oodata, kuni kõik asutajad
koos on.
Otsustatakse seniks, kui suurem liikmekogu kokku
astub eestseisuse walimist edasilükata ja ajutist juha-
tust nimetada. Walitakse Si juhatajaks A. Jürgenstein,
kirjatoimetajaks P. Pöld, kassahoidjaks A. Schulzenberg
Kõik, kes siiamaani ennast seltsiliikmeteks ülesannud
wõtab koosolek wastu liikmeks. Liikmeõigus hakkab
sellest silmapilgust maksma, millal nad oma liikmemaksu
ära õiendawad
Uute liikmete wastuwõtmiseks walib koosolek ise-
äralise komitee, kelle liikmed: A. Uibopu, Dr. Schulzenberg
E. Aule, H. Margus ja K. Koppel on. Liikmete wastuwõtmise
koht Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse ruumid Suurturg No: 12
Esimene suurem koosolek otsustatakse 23 juulil Eesti
Põllumeeste Si ruumides kell 3. ära pidada. Koosoleku
aeg ja päewakord kuulutatakse kohalikkude Eesti lehte-
des wälja. Päewakorral on järgmised küsimused
1. Awamine ja aruanne Si sündmustest ja praegusest seisu-
korrast
2. Eestseisuse walimine
Seltsi esimesed ettewõtted.
Läbirääkimised.
Koosolekust wõiwad osa wõtta kõik, kes enne seda oma
liikmemaksu ära on tasunud.
Et seni Si töö ei seisaks otsustab koosolek
tütarlaste gümnasiumi asja suure koosoleku mõttes, siis 18.
Protokoll N5.
1910 aastal Mai kuu 27 päewal Maarja- Magda-
leena Laulu ja Mängu Seltsi erakorraline peakoos-
olek Kudina wallamajas
Koosolekut juhatas esimees Peeter Lohuaru.
Seltsi liikmete üleüldisest arwust 50 liikmest
oliwad koosolekule ilmunud 26 mille põhjal on seda
koosolekut makswaks arwata
Esimees Peeter Lohuaru awas koosoleku ja tea-
tas koosolekule päewakorda.
I.) Sellepeale sai koosolekule eelminewa koos-
oleku protokoll etteloetud ja 14 häälega 2 hääle
wasta wastawõetud, kuna 8 häält andmata jäeti
Minewakordse protokolli kohta awaldas Jaan Lass
protesti ja oma ise arwamist, et tema selle tema
kohta tehtud otsusega mitte rahul ei ole ja
et temal õigus on olnud, kuna Seltsi
koosolek mitte küllalt erapooletust oma
otsust ei ole teinud.
II.) Seltsi maja ehitamise küsimus.
Koosoleku juhataja Lohuaru pandis ette
selle üle arupidada, et kas Seltsimaja ehitust
sellel aasta peale tuleb algada wõi teise aasta
peale edasi lükata.- Selle kohta awaldati
mitmelt maja ehituse poolt mõtteid, kuna
selle wasta seletas Jaan Lass, et Selts maja
ehitada ei jõua, sest et rahwas selle wasta
olla, nagu tema kuulnud.
Johannes Ostrat awaldas soowi, et liikmed
aga warsti asja kallale asuks ja rahwale
Seltsimaja ehituse otstarbet selgeks teeks
ja nõusse lööks Peale läbirääkimiste
määrati: Seltsimaja ehitust edasi ajada
ja maja plaani walmistamist ehituse kom-
missioni hooleks jätta, kõiki endisid
selle kohta tehtud otsusi muutes
III.) Uue Seltsi lipu muretsemist pandis esimees
Lohuaru koosolekule ette, mille kohta ühel häälel
määrati: Seltsile uus lipp osta umbes
wiiekümne /50/ rubla wäärtuses ehk ka
tarwituse järele kallim, wana lipu wormi
järele siidist mis usaldada Seltsi liikmete
esimehe Peeter Lohuaru ja proua Mälsoni
hooleks ning Johannes Ostrat
IV.) Uueks liikmeks minewal koosolekul ette
pantud Jaan Alajõgi sai ühel häälel wasta
wõetud Seltsi liikmeks
Peale protokolli ettelugemist tähendas
Jaan Loss oma üteluse kohta, et rahwa ei
aita mitte kaasa, kuna tema ei ole
mitte ütelnud, et rahwas wasta oleks Seltsi
maja ehitusele
Tähendus:
Protokoll N: 6, seltsi pääkoosoleku ja
aastapäewa, kohta on wanas proto-
kolli raamatus..
Protokoll N4.
1910 aastal 21 Märtsil Maarja-Magdalena Laulu
ja Mängu Seltsi erakorraline peakoosolek Kudina
wallamajas. Koos oliwad 50nest liikmest 36 liiget.
Esimees Gustaw Peetsu awas koosoleku kell 4p.
l., teatades, et esimeseks päewakorra punktiks
on uue esimehe walimine, sest et tema ennast
Seltsi esimehe ametist on lahti ütelnud, see-
pärast paneb ette koosoleku juhatajat ära
walida, sest et abi esimeest siin ei ole
Tähendati, et Gustaw Peetsu ise seda koos-
olekut juhataks, kuna Peetsu selle wasta oli
Ühel häälel otsustati.
Gustaw Peetsut koosoleku juhatajaks walida
1) Koosoleku juhataja Gustaw Peetsu pandis ette
neid kandidaatisid äratähendada, keda soowitakse
Seltsi esimeheks walida
Peeter Lohuaru: Gustaw Peetsu wõiks ise edasi
ametisse jääda, sest et ühtegi tema tagasi
astumise põhjust kellegil teada ei ole
Gustaw Peetsu seletas, et tema ei wõi mitte
edasi esimehe ametisse jääda, sest et temal,
kus laulukoori juhatajal, isegi palju tegemist
olla ja selle tõttu Seltsi elu takistatud saab,
kuna tema oma kodune tegewus koguniste
kõrwale jääb.
Johannes Ostrat toetas Peetsu ettepanekut
uut esimest walida, sest et Peetsu tegewust
Seltsile teisest küljest muidugi wäga tarwis on.
Koosoleku juhataja ettepaneku peale tähen-
dati esimehe kandidaatideks: Ludwig Grünthal,
2) Peeter Lohuaru, 3) Gustaw Mälson, 4) August Weski,
5) Jaan Weski ja 6) Gustaw Peetsu
Kandidadid tagandati nende kohta mõtete awalda-
mise ajaks koosolekutuast ära
Johannes Ostrat: kui G. Peetsu kandidaat on,
siis wõtab tama oma kandidadi - Lohuaru tagasi
Jaan Ehrenberg: Lohuaru on ka tema kandidaat.
Sedelitega hääletamisel saiwad hääli
3) B! G! Pantakse ette et ainult rebased
käiksiwat. 10 poolt, 8 wastu. Ettepanek läbi.
e) Eestikeelset ettelugemised: saab endine wiis.
f. wekslimaksu ja priittahtlikku annete
I poole termin määratakse 16 häälega
2 wastu 7 küünlakuu päewa pääle.
8) Maja õnnistamise hääks maks: Pikkema
läbirääkimise järgi tehtakse otsuseks 15h.
2 vastu et se poolaasta 5 rubla maksta
tuleb nimelt 4 jüri-kuu päeval ühes
priitahtlikku annete tõise poolega
9.) Kuidas need 25r. mis Prof Dr. Hörschel-
manni pärg maksma tuli, ära maksta.
Tehtakse otsuseks seda summad
juba see poolaasta reparteerida. Rep.
peawad ka need seltsi liikmet, kes see
poolaasta will! saawad.
10) 17 jan. will!! lõbuõhtu kulud wõetakse
lõbuõhtude kassast.
11. Näitemang. Ajapuuduse pärast on
kõik selle poolt et etendamist
katki jätta.
Aasta päeva pühitsemise küsimus
lükkatakse edasi.
13. Lõpueksami ees seistes, paluwad
kõigist Si kohustest pääle maksude
wabastamist H. Põld ja B. Steinberg
wabastatakse Niisama ka Nigol, sest et ta maal saab elama
Simm palub nootidele ja muusika
riistadelle uutarvis uut kappi
muretseda. S. ei sa palvet täita.
15. Hilja tulivad 1 weerandil: Kapp -ta, Moorson -ta,
H. Põld -ta, Reier -ta, Talwik -ta, Zernask -ta.
II weer. Steinberg -ta, Markus -ga, Riik -ga
Siis määras selts tõise pidu päewa 8 Juulil sa.
IV Luges kirjutaja minewa koosoleku pratukuli
seltsile ette, mis õigeks tunnistadi
Põhjus kirjade eest tuli raha sisse sell korral
60 kopikad. Sellega oli koos olek lõpetud
Wara laulu ja mängu seltsi VII koosolek
Matjama kooli majas 9 Teetsembril 1901 aastal
Algas koos olekud presitent. Koos olijaid teretades, ja
heitis pilku suwel ära peetud pidude peale, et selts
on küll pidusid pidanud ja kulu kannud aga
nendest wähe tulu tulnud. Siis soowis kõneleja
et oleks rohkem äratust tarwis sest muidu ei edene
ega kosu meie selts mitte.
Luges kirjutaja mööda läinud 17 Juuni protokolli
seltsile ette mis muutmata jäi
Luges kirjutaja mööda läinud suwe pidude ja pasaani
wäljaminekud ja sisse tulekud ette.
Pani presitent seltsile ette et kudas selts soowib,
kas saab aasta päewa pidulikult peetud wõi mitte,
läbi rääkimisel tegi selts otsuseks mitte miski
sugust rahalist kulu teha, waid niisama
kui ennegi on peetud ja soowiti et sest aasta
rohkem kõnesid saaks peetud. Lõpeks määras
selts järgmise koos oleku 26 Teetsembril s.a. jõulu
keskmise püha ära pidada kus siis ka uue eest-
seisuse walimine ette saab wõetud, sellega oli
Wara laulu ja mängu seltsi 8 koos
olek Matjama koolimajas 26mal Teetsembril
1901. aastal.
Awas presitent koos olekud, koos olijaid teretades
kõneleja tuletas seltsi 13 testkümnemad sünni
päewa meelde et selleaja sees on seltsile palju ras-
kusi ja wõitlusi olnud, ja et ka selle lühikese aja
sees mis tema on presitent olnud olewad seltsis palju
partei wõitlusi olnud, kõneleja soowis et niisugune
parteilik olek kaoks ja soowis et saaks jälle üks
tubli eesi mees walitud ja et rahwas rohkem osa
wõtaks ja enam rahu püiaks pidada. Lõpeks soowis
kõneleja et saaks kõrge riigi isale lauldud
Jumal Keisrit kaitse sa mis waismustusel muusika
saatusel lauldi.
Andsiwad 11. uut liiget ülesse millede läbi
liikme maksu sisse tuli 1 rubla 50 kopikad
Wõeti uue eestseisuse walemine ette, seltsil on
üle pää 58 walijad woi hääle õiguslist liiget
nendest oli koku tulnud 37 liiged. Presitenti
kanditaateks nimetas walis selts heale henamusega
kanditaatitiks said järgmised liikmed Karl Sibul
ja Aleksander Sibul palu teerimisel saiwad
hääli Kaarel Sibul 13 ja Aleksander Sibul 20
häält ja wiis häält ei olnud kumbagi walinud
sellega oli siis Aleksander Sihul presitendiks
walitud. Presitendi abi kanditaatiteks walis
selts Mihkel Seppa ja Andres Jaaksoni healte
enamusega sai Mihkel Sepp presitendi abiks
walitud Kassa meistriks walis selts ühel häälel
rendise kassa meistri Kustaw Jürjensoni ja abiks
endise abi Aleksander Täpsi.
Kirjatoimetajaks waliti ühel häälel endine kirjutaja
Kaarel Sibul ja abiks Karl. Tasso, ka ühel häälel
Muusika juhatajaks walis selts kooli õpetaja
Eeduart Wõõbuse ja abiks Joosepp Roogi ka
ühel häälel, laulu juhatajaks waliti Eeduart
Wõõbus nii sama ühel häälel.
Näitemängu juhataks kanditaatiteks walis
üleüldine koosolek 9mal juulil 1900, Tori wallamajas.
Kokku oli tulnud 7 liiget
I. Teatas esimees, et kirjatoimetaja E. Tilk ei täida oma
kohusid. Tema olla esiteks 23da aprilli peale üleüldise
koosoleku määranud, aga ühtegi liiget, pole kokku
tulnud, siis jälle 29ma mai peale. Ka sell korral pole
ükski ilmunud; siis olla ta liikmetelt järel pä-
rinud, miks keegi koosolekule ei ei tule ja on kuulda
saanud, et kirjatoimetaja E. Tilk ei ole kellegile ühtegi
koosoleku kutsekirja saatnud. Tänaseks koosolekuks
kirjutanud ta siis ise kutsekirjad.
Et kirjatoimetajat, ka sellele koosolekule mitte ei ilmunud
siis tehti seltsi poolt otsuseks. E. Tema käest kõik raama-
tud ja petsatid ära wõtta.
üleüldine koosolek 13mal augustil 1900 Tori wallamajas
Kokku oli tulnud 9 liiget
Esimees teatas, et kirjatoimetaja E. Tilk ei anna
raamatuid ega petsatid kätte, ega tee tõeks kas ta uue
Protokoll N21.
1913 a. 29 Detsembril Maarja-Magdalena Laulu-
Mängu Seltsi Eestseisuse koosolek Kudina wallamajas.
Juures oliwad: Esimees J. Annuk, näitejuht
L. Rätsepp ja (ette) kirjatoimetaja J Rammul.
Seda tähelepannes, et Seltsi tegewusest
jälle aasta on mööda läinud, kus tarwis
on uusi eestseisuse liikmeid walida ja
pääkoosolekule mööda läinud aasta
tegewuse üle aruannet ettepanna,
siis Eestseisus peale läbirääkimist
Otsustas:
12 Januaril 1914 aastal kell 3 pealelõunat
Seltsi pääkoosolekut kokkukutsuda
Seltsimajasse järgmise päewakorraga.
1) Möödaläinud 1913 aasta kohta aru-
ande ettepanek pääkoosolekule,
2) Uue eestseisuse walimine ja
3) Muud läbirääkimised.
Sellest Kreispolitseile teada
Protokoll N:22.
1914 a. 12 jaanuaril Maarja-Magdaleena Laulu
ja Mängu Seltsi Eestseisuse koosolek omas majas
juures oliwad: Esimees J. Annuk, kassahoidja
J. Weski, näitejuht L. Rätsepp, laulujuht G. Peetsu
esimehe abi J. Alajõgi kirjatoimetaja J. Rammul
Seltsi puffeti pidaja Eduard Paawel on
puffeti seltsile tagasi andnud ja nüüd tuli kodu
korra järele uue walimine. Puffetit 1914 aasta
pääle soowis wõtta August Joosepi p. Aaman
Laius Tähkwere walla liige 37a wana järgmistel
tingmistel. 1, Puffeti pidaja kohusseks jääb Seltsimaja
ja mööbli ülewalwamine, kütmine korra järele palgu-
tamine, kütmine, pühkimine, pesemine ja mööbli
puhastamine peale Maarja-Magdaleena laenu ja hoiu
Ühisuse ruumide
2, Seltsimaja ruumides ei tohi alkoholiliste jookidega
kaubelda- müüa ega tarwitada lusta. Juhtub see
aga einelaua pidaja suu läbi sündima, siis
kaotab ta einelaua pidamise õiguse ja koutsjoni
ja peab kohe Seltsimajast wälja kolima ilma
et Seltsi käest ühtegi kahjutasu nõuda wõiks.
3, Koutsjoniks peab Aaman wiiskümmend
rubla sisse maksma, mille eest 5% aastas
saab maksetud.
4, Renti maksab Aaman 75 rubla aastas ja
ainult 1 Jaanuaril pool ja 1 Juulil pool rente,
aga see aasta maksab lepingu allakirjutamise
juures s.o. 12 jaanuaril 1914a. eisemise poole
ja teise ikka 1 Juulil.
5, Eluruumideks saab einelauapidaja enesele
kaks tuba ja ühe köögi.
6, Patendi peab einelauapidaja isi omal
kulul ostma.
Rendi aeg algab 1 Jaanuaril 1914 aastal
ja kestab ühe aasta.
Need tingimesed saiwad Aamanile
ette loetud ja missuguse kaubaga tema
rahul oli. August Aamann
otsustatud.
Seda maha kirjutada
Nelipühi ajaks 21 ja 22 Mail Livoniasse
kõikide Kaukasia ja Krimmi Eesti asu
Kongressi kokku kutsuda. 20 Mail on Owetsch
/овечка/ raudtee jaamas hobused wastas Owets
raudtee jaamast Kongressist osawõtjate Liv
niasse toomine ja tagasi wiimine kui ka korter
ja üles pidamine kossolekute ajal on asunduse
poolt hinnata. Soowitaw oleks et iga asunduse
uhisus wõi selts ühe asemiku saadaks ja kui
asunduses ühisust ei ole sealt saadetegu
asunduse nimel 2 esitajat Asemikude
arwe lõpulik kindlaks määramine jääb
iga asunduse enese hooleks
Palutakse rutta wastata kui Kongressist
osa wõttata ja mittu esitajat saadate
et teada oleks aegsesti palju korterisita
ja mittu wankert waksali wastu saata
Kongressi küsimusesse puutawad kirjad palu
takse järgmise adressi all saata
I. (566) Üleüldine kutsutud koosolek
31 nääri-kuu päewal 1909.
1. Abiesimees Simm awab koosoleku Seltsiwendi
uue poolaastaga terwitades.
2. Minewa poolaasta wiimase koosoleku
protokoll loetakse ette ja wõetakse wastu.
3. Abiesimees teatab et J. Bürger oma wõlad
maksnud ja jälle Si liige olla; niiisamma
A. Winalas, kes karistuseks Seltsist ühe kuu
pääle wälja heideti.
Minewa poolaasta ja Jõuluvaheaga tähtsamaid
juhtumisi tuletab abiesimees meelde:
a) Ülikooli lõpetasiwad kaks Seltsi liiged
Juhan Reitag, theol. ja Karl Menning theol.
b) 17 nääri-kuu päewal oliwad Si wil!! ja
liikmed Seltsi korteris koos.
c) Selts on Prof. Dr. Hoerschelmanni
matmisest osa wõtnud ja pärja saatnud.
Tulewaks koosolekuks on ametnikkudel
aruanded sisseanda.
Poolaasta tegewus määratakse järgmi-
selt ära.
a) Koosolekude päew jääb endine; nii
ka kõneõhtude arv (10) Wiimane
koosoleku soow oli, et Sild poolaasta
algul oma kõne sisse annab. Sild palub
et temale tähestikku järele termini
määratakse. 16 poolt; wastu 0.
Zernaskil Oja heal.
b.) Lõbuõhtud: Simm arwab et neid wahest
üle nädala ära pidada wõiks, siis
läheks ehk nendest osawõtmine ela-
wamaks kuid üleüldse oldakse wana
korra poolt. Wana kord pantakse ette
poolt 13, wastu 5. Jäädakse wana korra
juurde. Rebaseõhtute kulud wõetakse
priitahtlikkudest annetest. Õhtule pikkus
määratakse kuni k. p.
e. Wehklemise tunnid: 13 häälega 5 wastu
tehtakse otsuseks, et rebased, noored ja
wanad majad 2 tunni wehklevad,
tõised üks kuud.
Arwab, et see wäga otstarbekohane oleks
ja algust wõidaks juba Sperrlingk'i ja
Juhkamsoni elulugudega teha. Eluloolisi
teateid wõib, näituseks B. Sperrlingk'i
kohta Dr Koppeli käest saada, kes kadu-
nud enesega ja tema perekonnaga lige-
malt kokku on puutunud. Siis wõib
weel wil! õp. Reimann Sperrlingk'i kohta
teateid anda, nagu Dr Koppel seletab. Dr
Koppel arwab, et Ss wõiks enesele elulugude
raamatu sisse sääda, kuhu endiseid
/waremalt surma läbi lahkunute liikmete/
elulugusid ülesse tähendada wõiks. Si
liige A. Laur lisab juurde, et soowitaw
oleks kui lahkunud Si liikmete surma
teated Si poolt "Postimehe" juures iselehel
ilmuksiwad, nagu saksa üleaedsete juures
see wiisiks on.
5. Esimees soowib, et Si liikmed Allmanni
waatamas käiksiwad. Dr Koppel
arwab, et iseäranis need käiksiwad,
kellega Allmann rohkem isiklikult
tuttaw on olnud. Siis soowib ta, et mõni
wanem arstiteadlane haige juures käimist
korraldaks, et mitte haiget liiga sagedate
ja hulgal käimistega wäsitada.
Walimised. Si liikmeid on 42. Tarwiline
osa hääli 21; otsustamas 30 häält. P.
Oessol on J. Lauri hääl.
a. Esimehe walimine: pandakse ette per acd.
wana- A. Simmi- walida. Kõik poolt.
A. Simm - esimees.
Abiesimehe walimine: Beck paneb ameti
maha. A. Lüüs paneb J. Lauri, Lesta-
J. Lattiku ja Beck - Kadaku ette. J. Laur
saab 19h., Lattik - 8h., Kadak - 3h. Sellega
järelwalimine J. Lauri ja Lattiku wahel.
J. Laur saab 21h. ja Lattik 9h. Sellega
J. Laur-abiesimees.
Kirjatoimetaja walimine: Pobol paneb
Kugeri ja Lattik -Kadaku ette. Koger saab
21h. ja Kadak 9h. Sellega Koger kirja-
toimetaja.
d. Kirjatoimetaja abi walimine: Lesta paneb
maja ehituse jaoks kontrahi tegemisse tarwis
on peakoosolekut kokku kutsuda selleks
otstarbeks wolinikude walimiseks
otsustati
11 Märtsiks s.a. Seltsi erakorralist pea-
koosolekut kokkukutsuda wolinikkude
walimiseks Seltsi maja ehituse jaoks
maa rentimise kontrahi tegemiseks.
Protokoll No 3.
1910a. decembri kuu 5 päewal Maarja-
Magdaleena Laulu ja Mängu seldsi
eestseisuse koosolek
Läbirääkimise järele otsustadi, seldsi
aastapäewa koosolek 18 decembril s.a
kell 4 p. l. Kudina wallamajas ära
pidada. Päewakord
1.) Aruanded. 2) Seldsi eestseisuse liik-
mete walimine 3) seldsimaja ehituse
küsimus ja 4) Läbirääkimised, ja
selle üle Jurjewi kreispolitseile kirja-
likult teada anda.
Protokoll No1.
Maarja-Magdaleena Laulu ja Mängu Seltsi eestseisuse
koosolek Kudina wallamajas 23 jaan 1911 a.-
Esimees Peeter Lohuaru pani ette üleüldist seldsi koos-
olekut 27 weebruaril 1911 a ära pidada, missugusest
päiwaks kõiki liikmeid kokku kutsuda.
Päewakorrd määrati järgmine:
1) Seltsimaja ehituse küsimus ja teised läbiraakimised.
Eestseisuse koosolek otsustab umbes weebruari kuu
jooksul 1911 a. Maarja-Magdaleena Laulu ja
Mängu seltsi nimel Palamuse seltsi saalis
pidu toime panna järgmise eeskawaga:
1) Näitemäng "Südameuss"
2) Laul
3) Muusika.
Pidu ise aga sünnib Palamusel Tuletõrjujate
ettewõttel, kes Maarja-Magdaleena Laulu ja Mängu
Seltsile tasu kolmkümmend 30 rbl. maksab, kuna
kõik pidu kulud Tuletõrjujate kanda jääwad
Kongressi Kommisjoni
Protokoll:
Bakus, 2sel 3al ja 4 Juulil 1917 aastal
Koosoleku juhatajaks walib komisjon ühel healel
h-ra A. Willmanni, protokolli kirjutajaks A. Freyberg
1.) Riikline korraldus.
Kommisjon awaldab südamlikku soowi, et kodu-
maa tegelastel korda läheks neid Kongressi otsusi
Riiklise korralduse kohta, 1 - 11 punktini, täide saata.
2.) Kommisjon kiidab Rahwa ülikooli mõtte iga-
pidi hääks ja tarwilikuks. Iseäranis Bakus oleks tarwi-
lised kursused Eestikeele kirjanduse ja ajaloo ja ka wõe-
raste keelte õppimiseks.
Soowitaw oleks, et kohalistest eestlastest need,
kellel wõimalik on puhkusele sõita, selleks oma edasi-
harimiseks kuhugile eesti asunduste sõidaks, kus rahwa
ülikool juba käimas on.
3.) Kommisjon awaldab oma nõusolekud üleüldiste
põhjusmõtete kohta Asunduste Kooli üle §1-8, ja soo-
wib, et igal pool, kus teatud seaduses kindlaks mää
ratud arw lastewanemaid seda nõuab, riigi kulul
emakeelne algkool awatud peaks saama. Bakus
oleks emakeelse algkooli asutamine iseäranis soo
soowitaw
ja Johan Kask Kõwerojalt kõik ühel häälel.
VI. Sai liikme maksu wastu wõetud.
VII. Sai otsustatud Tori Karskuse seltsile, Pärnu
kooli seltsi heaks 1 pidu toime panemise jaoks
seltsi saal ilma üürita lubada. Kaks
rubla Haasale saali puhastamise ja walgus-
tamise raha makstes.
President pani ette, et oleks sünnis Maske-
pidul auu hinda anda, neile kellel kõige
nägusam Maske ülikond, et seltsi liikmete
seas selle üle waielus tuli, jäi see asi eest-
seisuse otsustada.
President andis teada, et August Oolu
on palund seltsi eestseisust, et talle tööde
üle, mis ta seltsi maja ehituse ajal ja pärast
headust,
on teinud töö tunnistus wälja antaks.
Seltsi liikmed ühel häälel otsustasid August
Oolule tunnistust wälja anda.
Abi President Tilk pani ette, et nüüd
seltsi raamatu kogusse uusi raamatuid on
ostetud ja rahast puudus on, kas ei wõiks
need seltsi liikmed kes 25 kop. aastas liikm
maksu maksawad tulewal aastal nii kui
teised liikmed 1 rubla aastas maksu maksa
Seltsi liikmed hääle enamusel otsustasid
Raamatu kogu põhjendajate ja Salme seltsi
asutajate liikmete aasta maksu tulewal aastal
ühe (1) rubla peale panna.
Teatas President, et Kihelkonna kooli õpetaja
Tõnis Tooma p. Tilk on Salme seltsi raamatu-
kogu wastutajaks Kubermangu walitsuse
poolt 26 Juunil 1907a. No: 5180 all kinnitud.
Protokoll N. 2.
Esimehe P. Lohuaru ettepaneku pääle sai
otsustatud: Seltsi üleüldist koosolekut
3 juulil s.a. kell 3 p. l. Kudina walla-
majas järgmise pääwakorraga ära
pidada:
1) Seltsiliikmete nimekirja korraldus ja
uute liikmete wastuwõtmine.
2) Raamatukogu pidamisets luba palu-
mine ja raamatukugu juhataja
walimised.
Maarja-Magdaleena Laulu ja Mängu
Seltsi eestseisuse koosolek Kudina wallamajas
25 nowembril 1911a.
Koos oliwad: Esimees Peeter Lohuaru,
abikirjatoimetaja M. Jürgenthal, ja kassahoidja
Jaan Weski, ja eest seisuse liige G. Mälson.
Esimehe P Lohuaru ettepaneku pääle
sai otsustatud Seltsi üleüldist aasta-
koosolekut 18 detsembril s. a kell 3 p. l.
Kudina wallamajas järgmise päewakorraga
ära pidada:
1) Koosoleku awamine
2) Aruanded Seltsi tegewuse üle
3.) Seltsiliikmete nimekirja korraldus ja
4) Uue eestseisus walimine
5). Seltsi tulewase tegewuse üle arupidamine,
ja selle üle Jurjewi kreispolitseile
kirjalikult teada anda
e. Arstiteaduslise kogu- S. Talwik Kogu
A Heftid 48 nr., kogu B raamatud 45 Jnr.
Kogu C. mitmesuguseid ristu ja präpa-
ratisid 13nr. 1901. II p. tuli juurde kogu
C-sse - üks kogu inimese luid.
f. Wanamehe aruanne- K. Haho.
Poolaasta jooksul juurde tulnud üks
kell esimehe jaoks, Rakwere linna lossi
waremate pilt klaasi pääle maalitud,
üks Si korteri pilt Peterb. uul.
(g.. wehklemise lawa aruanne - A Winolas)
Tehtakse otsuseks maja kraami raamatud
kirjakogusse numbri alla panna
et ta mitte kaduma ei läheks.
g. Wehklemise lawa aruanne A Weinolas.
Wehklemise lawa. eestseisja August
Winolas loeb oma aruanne wehklemise
kohta ette, et aga mitte kõik aruandese
üles ei ole võetud, siis peab tema tulevaks koosolekuks
täiendatud aruande sisse andma.
6. Wanamees tuletab meelde et Dr. Hermann
lugema hakkab.
7. Simm tähendab et ta eksikombel Lüüsi
nimetanud kes 7. II kõne sisse andma peab,
tähestiku järgi peab seda Kuik tegema.
Kuidas tema kõnesisseandmisega lugu on.
Peab tema seda algul (poolaasta ehk
wiimasel koosolekul tegema? Bürger paneb
ette, et Kuik se poolaasta mitte kõnet ei pea
aga tulewa poolaasta tähestiku järele.
Poolt 1, wastu 16. Sellega Bürgeri ettepanek
mitte läbi läinud. P. Põld paneb ette
Kuik'i kõnekorra wiimase koosoleku
pääle määrata. Kõik poolt.
8. Majanduse eestseisja annab teada kellel
majandusel maksta on.
Eestseisuse Protokoll N: 1.
Kudina wallamajas 7 Jaanuaril 1901 aastal.
Juures oliwad: Endine esimees J. Ungerson.
kassahoidja A. Pärnits.
Nüüdne esimees A. Pärnits.
kassahoidja Jaan Weski.-
Laulu ja mängukoori juhataja G. Peetsu.
Endine Seltsi esimees J. Ungerson andis praeguse Esi-
mehe A. Pärnitsa kätte seltsi warandust ära,
mis tema käes on:
1) Riigi hoiukassa raamatu N:5726., mille järgi on
kassas kolmsada kuuskummend wiis rubla 5 kop.-
/325 r.. 5 kop/, wiimast kord protseendi juurde kirjutus
9 Augustil 1899 a).
2). Wõlakirjadena 20 rub. 55kop. - 2 rub. 65 kop. - 17 rul. 2kopp.
3). Puhtas rahas 27 -.- 22kop.-
See raha, hoiu kassa raaratu ja wõlakirjad andis
Esimees A. Pärnits oma käest kassahoidja Jaan
Weski kätte.-
Seltsi pitsari ühes kastiga andis Esimees Ungerson
praeguse Esimehe Pärnitsa kätte.
Üleüldine koosoleku protokolli põhjusel sest 17 Detsembrist
1900a. N 1 - lubatud kakskümmend rubla sai kassast
Raamatukogu hoidja hra Tammemägil wäljumaksetud.-
Peale seda maksis kassahoidja J Weski kirjatoime-
taja Johannson kätte kolm rubla aruande trükimiseks,
28 kop. postikuluks, ja 12 kop. aruande trükimiseks ja
nende andmiseks osteted lehte eest.- Põhjuskirjad ja
kwiituugi raamat jääwad kassahoidja Jaan Weski
Eestseisuse Protokoll N: 2.
11 Webruaril 1901a.
Tämaseks õhtuks oli määratud Kaesemaal "Körtsi"
taluruumides "näukatte-pidu Weneriigi Punase-risti
Seltsi heaks - Hiinas haawatud soldatite kasuks.
Et ilm üleliiga tormiline ja tuisune oli, nii
et läbi pääsemine teesid mõõda kogunist wõimatu,
sellepärast ei olnud wõerastest- mitte keegi ilmunud
kuna ka paljud tegelased liikmed puudusiwad, ehk