Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
ta võttis päris põhjalikult läbi. Kuid juba lõpetades
(peale küsimuste esitamist ja vastuste andmist), pannes juba
4) loomalautade talveks valuusolekut kontrol-
abistada (abistama kolhooside juhatust karjafarmide
talvekorda seadmisel)
5) regulaarselt kontrollima tööd karja- ja
linnufarmides ja võidelda iga pisemagi
puuduse vastu
6) Ergutama naisi - loomnakasvatus töötajaid
võitlema nendele kinnistatud lehma
gupi piimatoodangu tõstmise eest ning
karja arvulise suurendamise eest
regulaarselt kontrollima karjafarmides söötade kasu-
tamise ja puhtuse üle
elleks laialt organiseerima sotsialistliku
õistlust. 6b) Kontrollida seemnevilja puhastamist
ja sälitamist.
Naiskomisjoni algatusel viima süstemaa-
tiliselt läbi loenguid mitmesugustel
teemadel.
Korraldama näitliku agitatsiooni. Ise aktiiv
selt osa võtma seina lehes kritiseerides näi-
eesrindlikuid
dates paremaid naisi, kes sotsialistlikus
võistluses on saavutanud häid tulemusi
ja kritiseerides mahajääjaid, logelejaid,
Tahan teile meelde tuletada sm. Stalini sõnu,
mis ta ütles esimesel kolhoosnikute lööktööliste
kongressil.:
"Naised kolhoosides on suur jõud.
Kuritegu on seda jõudu vaka all hoida
Meie kohus on naisi kolhoosides esile
tõsta ja see jõud tegevusse rakendada."
(Lennisuu küsimusd, ke.371.)
Naiskomisjonide põhimiseks ülesandeks on
kaasa tõmbama kolhoosi naisi majanduslike
ja ühiskondlike ülesannete edukale täitmisel
Partei algorgamisatsiooni juhtimisel
Naiskomisjon peab olema sotsialistliku
wõistluse algatajaks nii brigaadide, kui ka
brigaadides naistöötajate vahel.
illised oleksid siis küsimusid, milledega
jaiskomisjonid peaksid tegelema, oma töö-
laani võtma:
1) Sügiste põllutööde lõpetamise
- 1/2 3
Juurviljade plaanipärast koristamist
Juurvilja hoidlate kontrollikure
"Lembitu" (Muraste) - protokoll tööplaan, lisa
"Oktoobri Võit" - protokoll, tööplaan, aruanne, lisa
Kindlus" - tööplaan, protokoll, lisa
sovh "Kurna" - lisa nr. 1.
2) Aruande valimiskoosolek kõrgel ideelispolii
ettivalmis- a) arvestus raamatupidam
tamine b) tööpäevade arvastamine (kontrollim)
Saue MTJpiirkonda kuuluvad kolhoosid:
Traktoriste: neist naisi: Naiskomisjoni esimees
Maidla k/n 1 "Bolševik" 4 1
2 "Maidla" 4 1 sm Sildmäe
Kurtna k/n 3 "Lembitu" 4 2 sm. Viljak
4 "Areng" 3 1 sm. Prooso
Harku k/n 5 "Koit" 2 sm. Lass
6 „Sangar" 4 1 sm. Lillensoo
7 "Kakumäe Kalur" 2 sm. Liiva
Vääna k/n 8 "Bolševik" 4 1 sm. Kurell
9 "Kindlus" 4 2 sm. Hein
10 "Olev" 5 2
Muraste k/n 11 "Lembitu" 6 3 sm. Sander
Pääsküla k/n 12 "Tulevik"  11 5 sm. Reinik
Saue k/n 13 "Tõusev Täht" 9 4 sm. Koppel
Jõgisoo k/n 14 "Kalev" 3 1 sm. Vahtramäe.
15 "Viisnurk" 1 sm. Orro
Saku k/n 16 "Punane Täht" 4 1 sm. Hiiesalu
Kokku: 70 25
-st kuni 30-40% on vaja naisi.
traktorist -
traktoristi abi (haakija) -
brigadiir -
viljapeksumasina masinist -
traktori brigaadi arvestaja-tankija (annab kütteõli välja)
artu Pauluse
E W. LUTH.
22. dets. 1922
No 3169.
Aastal tuhat üheksasada kaksküm-
mend kaks (1922) detsembri kuu wiiendal
(5) paewal suri Tartus ja sai maetud
10. detsembril Pauluse surnuaial
Jakob Napits, Andrese p., sünd. Homulis,
Tartu Waestelaste Kohus.
23. dets. 1922 a. No 356.
Waeste laste Kohtule.
Siin tiatustan Mina Johan Tallmann, et
Minu surnud Kälimehe Kusta Napitse laste Eest-
kostja, Jakob Napits ka on surnud, mida tõentab
Õpetaja tunnistus. Ja nüid tahan Mina. J. Tollmann.
K. Napitse laste uueks Eestkostjaks jääda.
Ja tahan neid asju nii kaua õiendada, kuni see
raha mis wanemade warandusest sai, saaks kindla
ja kasu toowa koha peale pandud.
Kusta Napitse Oksjoon oli 1.sell Aug. ja kraamist.
sai 17.,190. Mrk. Sellest summast on küll mõni
tuhad kuluteks ära tarwitatud, Pristawile, ja Oksjooni
pidajale. Ja ka Teodor Raele, kelle juures kõike enne
K. Napitse lapsed olid. Nii piaks olema 13.ne tuhanda
ümber seda raha. Ja nüid seisab see raha wana,
Eestkostja, naese käes, kus ta miskid protsendi ei kana.
Kui piaks tulema Wiiu Napits kohtuse et raha
edasi anda, Siis palun Auliku kohust., et saaks
selle rahale protsendid juure arwadud, siis wõib
Wiiu Napitse käest seda. raha wastu wõtta.
Ja Mina J. Tollmann ei luba ka mitte sellest
laste rahast, nii palju, ja ka nii kõrged üüri
wõtta, kui  J. Napits on tahtnud 250 Mrk kuu.
Kuna Juuni kuu eest mitte sugugi üüri ei sa, sest
Juni kuul elas Jakob Napits juba selles tuas.
kelle eest ta üüri nõuab. ja Mina luban ainuld
150. Mrk. kuu üüri Märtz. Aprilli ja Mai kuu eest.
Tartus. 22. Detz.
Joh. Tollmann.
1922. aas.
Tartu Linna Vaestelaste Kohus
1928 a. märtsi kuu 27 päeval järgmises koosseisus:
Sekretäri
juuresolekul vaatas läbi
surnud Karl Hofrichteri
pärandushoolekande asja
Kutse peale ilmus Karl Hofrichteri lesk
hoolekannet mitte tarwilikuks ei pea,
sest et tema oma surn. mehe testamendiga
ainukeseks (universal) pärijaks ja päranduse
korra walitsejaks määratud on. Tema
tahab ühe sellekohase palwega Rahukohtu-
niku juures esineda ja paluda hooldaja
Tartu Linna Waestelaste Kohus
Tartus, 12. detsembril 1922a.
Koos: Esimees:
Kohtuliikmed: E. Stern
Johan Tolmann, puutööline, elab Tähe tän. N101
teatas, et tema surn. Leena Napitsi õemees on. Gustaw
Napitsi laste eestkostja Jakob Napits on hiljuti
ärasurnud, ilma et tema oma wenna päranduse
waranduse äramüügist saadud raha umbes 17 000 mark
pärijate heaks protsentide peale panka
sissemaksnud oleks. Tema palub korraldust selleks
teha, et alaealiste päralt olew raha Josep Napitsi
pärantuse tombust eraldatud saab. Helmi
Napitsi kasulapseks wõtmine on kohtu poolt
kinnitatud. Elmar Napitsi kasulapseks wõtmine
asja mitte weel ja on tarwis sellele üks
uus eestkostja määrata. Sellekohase järele
pärimise peale awaldas Johann Tolman oma nõus-
olekut eestkostjaks hakkata.
Otsustas: Teateid Joseph Napitsi surma
kohta nõuda.-
Kohtuliikmed: E Stern
Märkide
Vara nimetus.
Asjade
arv.
Hinnastus.
Mrk.
Märkused.
Ülekanne 242  115300 -
19. kaks savi potti, üks tinast
tops, üks plekk karp, üks tu-
ha toos rauast üks veike
laudlina, üks tükk vatti-
viiskümmend marka.-
50. -
20. üks veike reisi pink, kokkupan-
dav, kolme jala peal, kaks reisi-
rihma - ükssada viiskümmend m.
3. 150 -
21. üks traadist riidevarn, üks
kivist seina riiul ja üks ilustus
(pudel) ja veel üks kivist riiul
ukutud - ükssada marka
3. 100. -
22. üks pruun woodi, riidest raam
- põhjaga, ühes magamis kotiga
mereheinast, üks kirju maga-
mise sulekott umbes üks puud
raske - viistuhat marka.
4. 5000 -
23. viisteistkümmend must särka,
viis paari alus püksa, neliteist.-
kümmend kätterättikud, küm-
me paari sokke, kaheksa voodi
lina, neli salfrätikud, viis
padja pööra, üks põll, kolm
linast lappi, kuusteistkümmend
taskurätti, kuusteistkümmend
tärgeldatud kraet, kaks paari
manschette, üks schogeimüts, ühed
villased sääred, üks paar trakse,
seitse kaela sidet üks villane
shall, neli rätti, üks laudlina,
üks villane suurrätt - kõik
pruugitud - viistuhat marka
5000 -
24. kaks vateeritud tekki -
ükstuhat marka.
2. 1000 -
Ülekanne 126  600 -
Ülekanne 126 600 -
25. üks tükk pesunööri, üks
ööpott imaleeritud, kaks
paari tuhvlid, üks sule padi
ühes pööraga, üks paar kan-
tuid kuid terveid kamasse -
26. üks pruun tschumadan
riidest - kuussada marka.
1 600 -
27 üks pulverisator, üks sapa
hari, üks plekk laualamp
ühes klaasiga, üks vasest
künla jalg, üks tükk nööri
üks metall kõhu kompress
pudel, üks visiit kaardi
kandik, kivist, üks tasku
kamm, üks korgivinn - viis-
sada marka.
500 -
28. üks karbi täes õlivärve, üks
karp vesivärve, üks karp prons
värvidega poleeritud puu kas-
ti sees, üks karp värvi pleiat-
sidega, seitsekümmend viis
maalimise pinselt, kaksküm-
mend kolm poolikud pliiatsid,
üks veike karp vesivärve, neli
karpi maalimis õlivärvedega
ja veel kuus maalimis
õlivärvi (tubedes) kasti
kaks maalimiseks õli-
värvi segamise lauda
üks suur puu kasti
täis õlivärve tubedes,
viis nuga, üks neist
meissel, üks kliistri
pott pinsliga, üks
karp söe pulkadega
kümmetuhat marka.
10.000 -
Ülekanne 138.700 -
Tartu Hoolekandekohtu teadaande-ette-
kirjutuse 22 aug. 1925 N99 wastu wõt-
nud 28 augustil 1925 a
Vastu wõttis JMägi
31aug 1925a
Tartu Hoolekande Kohtule
Täidetult.
Säreweres 29. augustil 1925 a. N1745.
Wallawanema abi JPent
Ärakiri-ärakirjast
Anti teadmiseks
26/IX25 KMägi
Nimekiri
Tartus, Suurturg N8.
Tartu Hoolekandekohus.
24 Sept 1925 a.
oleva parandamatu waimuhaige
Konrad Mägi vallasvara üle, mis on
selle wara hoiulewõtmiseks
kokku seatud Tartu-Võru rahukogu I jaoskonna kohtupristavil, Sarap´i
poolt sama rahukogu Tartu I jaoskonna rahukohtuniku eeskirja
otsuse täitmiseks 11 Augustiks 1925, mis üles on tähendatud täitelehes
192 a. No 904 all veksli peal, mis
192 a. reg. No all on protesteeritud
Algatud 11 augustil 1925 a. kell 6 õhtu.
Lõpetud 11 augustil 1925 a. kell 11 15 õhtu.
Mrk. P.
1. üks sinine mööbliriidega kae-
tud sohva, kase puust ilma
vedrudeta. ühes kuue wineeriga
kaetud tooliga, pruuni wärvi,
üks kaheksa kandiline wineeriga
kaetud pruun sohva laud ühe
jala peal, üks weikene pruuni
wineeriga kaetud laud, üks pruun
poolümarik laud - kümmetu-
hat marka.
10. 10.000. -
2. üks rokokoo stiili sohva, kaetud
sinika siidiriidega, kuus sama-
sugust tooli, kaks puust nelja-
kandilist ständerit, üks üma-
rik laud ühe jala peal, üks üma-
rik laud nelja jala peal, üks
masiiv ühe neljaharulise jala
peal alus, lillede jaoks - igal
toolil on üks siidiriidest padi
istmeks - neli sohva patja, wälja-
õmeldud - kakskümmend tuhat
marka.
16. 20.000 -
3. Üks pesulaud, marmor platiga, pruuni värvi
nelja suhvliga, kolme kapiga ja wee re-
servuariga - nelituhat marka.
1. 4.000 -
Ülekanne 27 34.000 -
4. kaks riiulit neljakordsed, üks pruun
teine walge, kaks lauda ühe suhvliga,
uks pruun teine walge - ükstuhat marka.
4. 1.000. -
5. kaks kuusepuust raamidega schirmi,
üks neist sinise - teine lillelise punase
riidega kaetud, üks pikk raam, pru-
niks peitsitud kuuse puust, mille
külge kinnitadud üks kollane plüschvaip
- viissada marka
4 500. -
6. üks pruun tualet laud, peegliga ja
ühe suhvliga, üks pruun kirjutuslaud
ühe suhvliga, kaetud musta vaha-
riidega, üks pruun neljakordne rama-
turiiul, üks voodi kapp ühes riiuli-
tega, üks veike riiul seina külge
löömiseks - kakstuhat marka
5 2000 -
7. üks pruun, üles ja alla reguleritav,
maalimise alus puust ja üks lihtne,
värvimata, alus - ükstuhat marka
2. 1.000 -
8. kolmkümend seitse raamiga ja kuus-
kümmend kolm ilma raamita õli-
pilte ja portreed, suurem osa neist
Konrad Mägi käsitööd - viiskümend tuhat
100. 50.000 -
9. kolmkümmend üheksa pildiraami,
ilma pildideta, mitmesuguses suu-
ruses ja wärvides - nelituhat marka.
39 4.000 -
10. üks tükk maalimise lõuendid, üks
suve m. mantel-palitu, üks paar m. kalos
sisid, üks lihtne riide warn puust, üks li-
nase riidega kaetud väeke reisikott -
kolmtuhat marka.
6. 3000.-
11. üks kast viiuliga ja poognaga, üks
reisi maalimise ständer puust -
viistuhat marka.
2. 5000 -
12. üks poisi pea, gipsist, kolm ja veel
üks lillevaas, üks kunla jalg va-
sest, üks metallpudel, üks weike riide
pürst, üks tollipulk, kaks termomee-
trit ükstuhat marka.
11. 1.000 -
Ülekanne 200 101.500 -
Ülekanne 200 101.500. -
13. üks veike seina peegel, kaks sa-
vist lillepotti, üks neist alusega,
üks valge kivist lillepott - üks ro-
hilene laudlina - kolmsada marka
5 300 -
14. üks must smoking ülikond püksid,
west ja kuub, hästi hoitud - viistuhat m.
1. 5000 -
15. üks hall suve ülikond, pea uus, kuub
west ja püksid - viistuhat marka
16. ühed joonikud püksid, terved, üks
hall töökuub ja üks pruun hommiku
kuub, üks vana palitu must, (meester.)
üks valge kampson, üks punane laud-
lina - kakstuhat marka.
6. 2000 -
17. üks kulunud põranda vaip, üks
veike kirju linane laudlina, üks
maalitud seina vaip umbes 1 □ meetr
suur, üks puust riidehoidja - ukstuhat m.
4. 1.000 -
18. üks kivist lillevaas, üks piklik
juukse hari, üks habemenoa teri-
tamise rihm aluse peal, kaks habe-
menuga papp kastides, ühed veiksed
käärid, üks ihusoojuse termometer,
üks karp habemeajamise pulbrit,
üks plekk karp habemeajamise
seebiga, üks veike taskupudel,
üks tükk kolofoniumi, üks tahk
kaks habemeajamise pinselt, üks
tseluloid karp seebi vahu jaoks,
ühed pähkla tangid, üks
küünla jalg arvatavasti vasest
üks naisterahva ülesvõtte raa-
mis, üks puust lineal, 1/4 naela
tubakat plekk karbi sees, üks
plekk paberossi topia, umbes
80 hülsenit karbi sees, üks ki-
vist ilustus (rott) kirjutus.
bloki alus, üks puu kausike
nööpidega - viissada marka.
25. 500 -
Ülekanne 242 115300 -
Tartu. Waestelaste Kohus.
22 juunil 1922 a. No 186.
Austatud Waestelaste kohus...
Teie kutse peale, et Mina Johann Tollmann
pian 22 s. k. p. kohtu ilmuma, teatustan Mina
Auliku kohtule, et mina olen alaline tööline
Masina peal wabrikus. Ja kui mina oma töö
aja raiskan, siis on see ka inetu kui hakkan
waestelaste warantusest ära kulutatud aja
eest tasu nõudma.
Kõik mis mina tian, kirjutan siia
paberile. See aasta, 23 Webruar tuli Gusta Nappits
minu poole, ja tahtis minu kui Kälimehe käest,
surnud naese matuse platsi osta raha. Aga et
minul weel wana wõlga saada oli, siis ei andnud
mina mitte. Webruar 26 päew. läksin. G. N. naese
matusele. Ei olnud teisi sugulasi weel koos,
olin surnud Gusta Nappitsega, kahekesi tuas,
siis näitas minule matuse platsi Kwitungi, et
on üle kaheksa saia Mrk. maksma läinud.
Siis ütles. weel. G. N. Sina ei lainand minule
raha, olin peris hädas. Sain Marie käest natuke
laenata. Ja Marie, see on. T. Rae abikaasa.
Siis tulid Teised sugulased tuppa. ja oli juttul
lõpp. Ja siis, kui naist P. kabeli saatsime.
Oli Rae abikaasa, minu abikaasale tee peal
rääginud, sest nemad on õed. Et. oli Gustale.
wiissada. Mrk. laenanud. Ja rohkem ei ole
mina laenatud rahast midagi kuulnud.
Ja nüid kui Gusta Nappits ka on surnud,
Et mina tiatwad, et Rae on. Õmeluse masina
ostnud. G. N. käest. Peale 26 Webruari ei näind
mina elu silmaga enam G. N. kui aga 7tell
Mail matsin surnuld, naese kõrwa. ka. 9. N.
Ei ole mina, Masina müimist kuulnud.
ja ei ole, ka raha laenamise juures kuskil
olnud. Nii siis on kõik, mis minu teatuses
on. Siis weel kuulsin et T. Rae, on Kuratoorist
lahti öelnud, siis soowiks mina, et Jakob Nappits
selle oma peale wõttaks; sest see on kõike ligem
sugulane. Surnud Gusta Nappitse wend.
Kurator Gustav Laks andis sisse kohtupristawi
poolt kokkuseatud nimekirja Jaan Laksi
päranduse warantuse kohta ja uhes sellega
palwe, kus tema luba palub päranduse tombu
päralt olewat kaupa ja poodi sisseseadet
priitahtlikult äramüüa. Põhjuseks selleks
pani tema ette, et tema oma ameti poolest
meier on, kauplust ei tunne ja sellepärast
kauplust edasi pidada ei julge, et Jaan Laksi
pärijaks üks 7 aastane laps on ja ühtegi
tähtsust ei ole kauplust temale alal hoida.
Tema arwab, et kauplus üleüldises koossseisus
äramüümise läbi enam saada wõib, kui
kaup ja sisseseade oksjoni teel äramüütud
Otsustis: Protokolli kirjutada.
Kohtuliikmed:
EStern
Tartus, 24 mail 1922a.
Jaan Laksi päranduse kurator Oskar Roose
teatas, et ostja, kes endise kuratorile oma nõus-
olekut awaldanud oli poodi sisseseade ja kauba
eest 24.000 marka maksta, ennast tagasi on tõmmanud
ja August Kilki, kui uut ostjat leidnud on, kes
aga ainult 18953 marka maksa tahab ja
peale ka weel patendi eest 7 kuu eest - 933 m. 33 p. (patent
maksab aastas 1600 m.) Kilod on raisku läinud
ja et tema kõige hoole peale waatamata ühtegi
kõrgemat pakkumist ei ole leidnud, palub tema
luba selle summa eest äramüüa. August
Kilk seletas, et tema ostusumma sularahas
ühekorraga wäljamaksma saab.
Otsustus: Asi kohtuistumisel ettepanna.
29. juunil 1922 a. No 188.
W. A. Õige Waestelaste kohus.
Teilt luba paludes surnud Gustaw Napitzi järeljäänud
liikuwa waranduse müimiseks. Kõike seda nimekirja peal-
seiswat warandust ühekorraga, mida kohtupristawi poolt,
on järele waatatud, ja ka ära Hinnatud. -
Peale ühe tekki, lina asemekotti ja peapadja mida surnud -
Gustaw Napitsi mahajäänud lapsele pruukida jätta.
Wäga tülitaw on seda kraami ruumi puuduse põhjusel pitkemalt
oida ja mida ärawananenud kraamikesel ka mingid tähtsust -
seitsmeaastase lapse kohta ei ole.
Warandusest saadud raha peale arwede katmist, ülejääki,
Waestelaste laekase paigutata.
Luba paluja selle nimetatud waranduse, Kurator, Jakob Napitz.
pits ei ole seekord hakkanud neid wälja otsima, lubades pärast
poole neid anda. Ka on minu abikaasa Pantelejewiga massina ost-
misest rääkinud. Lemmats ja Pantelejew olid kui tunnistajad
politsei poolt toime pandud üleskirjutuse juures. Sellest on näha,
et Jakob Nappitsal wäga hästi oli teada, et massin müüdud oli;
wastasel korral ei oleks ta massina osasid minu abikaasa kätte
annud ja oleks politsei ametnikule teatanud, et massin kui
mahajäänud warandus on minu poole kõrwale toimetud ja
teda on tarvis nimekirja üleswõtta, sedasama oleks ta ka
kohtupristawile teatanud, seda ta aga ei teinud ja ei wõinud-
-ki teha, teades et massin müüdud on ja mitte kõrwaltud. Arusaama-
ta on minul, miks Liine Sibul ja Jakob Nappits nüüd pärast kuritaht-
lise kaebtusega minu kohta on esinenud Teie ees, wististi küll sellepärast,
et nad oma tahtmise järele selle wähese järele jäänud warandusega talitada
ei saanud ja et see politsei poolt üleskirjutud sai, sest Jakob Nappitsa
soow oli, et seda ise oma wahel ära müüa ja wististi ka sellepärast, et
Jakob Nappitsa abikaasa arwamise järele olla massin odawasti müü-
dud, nagu ta mulle ise rääkis. Kaebtus ei ole muud, kui kius ja jonn.
5, Masin sai ostetud 1500 mrk. eest, puhast raha sai Nappits minult
1035 mrk., warem oli ta wõlgu mulle 13 lb leiba 90 mrk. ja tema sur-
nud naese haiguse ajal mustaks saanud ja werise pesu ja mitme-
suguste teiste riiete pesemise ja aurutamise eest 150 mrk., selle eest
tahtis küll enam arwata, kuid minu abikaasa ei tahtnud. Summa
sai Nappitsale tasa massina eest 1275 mrk. Puudu jäänud raha
ta ei tahtnud, waid palus et lapsed ikka minu juure jääksid üle-
walpidamiseks kunni ta paraneb, lubades mulle juure maksa, mis juure
maksa tuleb (seega jäi seekord minult saamata 225 mrk. laste ülewal-
pidamise arwesse).
2) 1, Naese wana blüüsh palitu andis Nappits kohe pääle naese surma
lahtilõhkumiseks ja pesemiseks, et siis tütre Helmi´le palituks teha,
minu abikaasa aga ei lõhkunud teda. Nagu juba waremalt Teile
teatanud olen, on muud asjad ühes lastega siia toodud. Politsei
poolt üleskirjutuse ajal oli ka minu abikaasa neist asjadest nimetanud,
aga on öeldud et ainult neid asju kirjutakse, mis Nappitsa korteris on.
2, Millal kohtupristav Nappitsa juures asju üles kirjutas ja hindas, ei ol-
nud mul teada. Käisin pääle selle mitu kord kohtupristawi pool, et ta
aga kodus ei olnud, ei saanud asju, mis minu pool olid, talle üles an-
da, sellepärast teatasin neist Teile.
3) Et mul minu haiguse pärast suusõnaline seletuse andmine wäga ras-
kendatud on, sellepärast olen nüüd kirjalikult, täielikult asja ära seletanud;
nõnda, et mul oma seletusele enam midagi juure lisada ei ole. Arwan,
et siin nimetud seletuses andmed küllalt massina ostmise tõenduseks on,
Kui austud W. l. Kohus leiab tarvilikku olema, siis wõiks nimetatud
Lemmats ja Pantelejew asja selgituseks üle kuulata. Juhan Tollmann´i
olen Teile juba suusõnal üles andnud, kellele surnud Gustaw
Nappits on rääkinud, et masina on ära müünud.
4). Ühtlasi palun Waestelaste Kohut mind Gustaw Nappitsalt
mahajäänud waranduse kuraatori kohuste täitmisest, raske haiguse
pärast, mis mul ikka progresseerib, wabastada ja wõimalikult
rutemalt uus kuraator nimetada.
5). Teatan ka, et Kohtupristavi poolt üleskirjutud varandus
on ikka alles Jakob Nappitsa juures hoiu all, Ära-
kiri üleskirjutud varandusest nimekirjast on minu käes.
Maks Kohtupristawile on maksmata.
Tartus 12 Junil 1922a. Austusega: T.Rae. praegune
Gustav Nappitsa jär. jään. var. Kuraator.
tartu Linna Waestelaste Kohus
Otsustas: Vabastada ja
J. Nappits kuraatoriks
määrata.-
22 - VI -1922
Alguskirjaga õige
Ülekanne 138 700 -
29. üks teekann, kivist, kaheksa
alustassi, kuus tassi, kolm
taldrekut, kolm klaasi, üks
weike kohvi kann, uks suh-
kru toos, neli napsi klaasi,
wiis veini klaasi, kaks ää-
dika pudelit üks napsi
pudel klaasist - kakstuhat m.
2000 -
30. wiis supilusikat aluminiu-
mist, seitse teelusikat wal-
gest metallist, kaks plekkist
kruusi, üks klaasist wõi-
toos, üks bensiniga keet-
mise lamp, üks suupesu
kaus kiwist, üks irrigator,
kaks seebi alust, neli tükki
seepi, kaks weepange emalee-
ritud, kaks sawi kaussi, üks
savi pudel, üks tua pühkimise
hari - ükstuhat marka.
31. üks paar willaseid säärikud
üheksateistkümmend
suuremat tühja pudelit,
seitseteistkümmend rohu
pudelid, mitmesuguste roh-
tudega ja kolmkümmend
weiksemat pudelit rohtudega
viissada marka.
32. üks rubla 50 kop. Ober.-Ost raha,
kakssada üheksakümmend
üheksa rub. wene tsaari pabe-
ri raha, ükssada kaksküm-
mend viis rubla Judenitschi
raha, kakskümmend rubla
Kerenski paberi raha, wiis
inglise paberiraha a üks
inglis nael, kakssada kolm-
kümmend marka Eesti raha
- (viis inglise naela on hinnatud
üheksatuhat marka) kokku
üheksatuhat kakssada kolm-
kümmend marka. -
9230 -
Ülekanne 151430 -
33. kolm Inglis panga tähte
1921 ja 1923 a. kokku 25 naela
peale, kaks Konrad Mägi
nimelist osatähti à "1000" mrk.
väljaantud o/ü "Linda" poolt
NN 0893 ja 0894 all - värtus kin-
dlaks tegemata.
34. kuuskümmend kopikat wene
hõberaha, ükssada kuusküm-
mend ja pool mrk. Eesti tar-
witamata postmarke, üks
kopik wene waskraha - kaks-
sada seitsekümmend kaks mrk.
272 -
35. üks hõbe portsigaar, umbes pool
naela raske, üks puu kauss, üks
deenatureerit. piirituse ostmise
luba 11 toobi peal (portsigaar
proov on "84") ja üks viina
ostu luba 1925 a. peale N 1878
seitsesada marka.
700 -
36 kaks- kuni kolmsada pool
walmis pilti, joonistadud
söega, pleiatsiga ja wesiwärwi-
dega, osalt aga skitseeritud -
mõned joonistused kanna-
wad allkirja K. Mägi - viistuhat mrk.
37 kakssada kakskümmend neli
mitmesugust raamatud, Eesti-
Wene -, Saksa ja Prantsuse keeles-
suurem jagu neist kunsti alalt
38. seitsekümmend kuus mitme-
sugust ajakirja, ajalehte ja
broschüri - ükssada merka
39. viisteiskümmend kirje ja mitmesugust
kviitungit said akti lisatud.
40. üks Italia paberiraha kaks liiri kaks-
kümmend seitse marka.
27. -
41. seitseteistkümmend noodi hefti viiuli jaoks
üks kool "Bericht" kakssada marka.
200 -
42. kaks suurt wasest auraha, üks val-
gest metallist raha 1922 a. üks liir - kakskümmend m.
20. -
43. seitse mitmesugust wõtet üks
neist schnepper.
N39 all tähendadud
paberid said akti juure
lisatud kohtu pristawi
(allkirja Sarap).
5 sept. 1925a. on N 39 all
tahendatud paberite
kohta eraldi nimekiri
kokku seatud ja pabe-
rid Konrad Mägi
vara ajutise hooldaja
Rosenthalile üle an-
Kohtupristaw.
(allkiri A. Sarap).
Ülekanne 167749 -
15. juunil 1922 a. No 180.
Tartu linna Vaestelaste Kohtuse.
Theodor Andrese p. Rae
Seletus ja palve.
1, Palun väga minu allpool järgnewat seletust kuulda
1, millega võivat surnud Gustav Nappitsa wend Jakob
Nappits ja tema õde Liine Sibul tõendada, et Gustav
Nappits minu abikaasale massinad ei müünud.
2, Gustav Nappits tahtis massinat wana turgu ära
müüa, arwan ka, et keegi teine ostja ei oleks wististi
allkirja müümise kohta wõtnud ega nõudnud.
3, Nagu juba Teile seletasin warem, olen Gustav Nappits´ale
ja tema abikaasale nende elusoleku ajal mitmed korrad
ilma allkirjata raha laenanud, isegi kunni 1000 margani,
mida ka Jakob Nappits wäga hästi teab, kui ta aga teada
tahab (muidugi on ka warem laenatud raha mulle tasutud),
sellepärast ei pannud ka rõhku sugugi Gustav Nappits´alt all-
kirja ehk tunnistajat juure wõtta massina ostmises.
4, Jakob Nappits on kohtupristawile waranduse üleskirjutamise
aktis allkirjalise tõenduse annud, et keegi ei ole Gustaw
Nappitsalt järele jäänud warandust kõrwale toimetanud, nii-
sama esialgse politsei poolt toime pandod waranduse üles-
kirjutuse ajal ei ole Jakob Nappits sõnagi lausunud sellest,
et massin on kõrwale toimetatud, waid on annud waran-
duse üleskirjutuse ajal minu abikaasa kätte massina osad, nagu:
wäljaõmblemise ja pooliajamise osad j.n.e., öeldes "sähke massina
asjad massin on teie", seda wõiwad tõendada Mihkel Pan-
telejew kes elab Weikse-Wiljandi tän. N 23 ja politsei kordnik
Eduard Lemmats elab Lõuna tän. N 6. Need massina osad
jäid massina ära toomise aegu maha, sest surnud Gustav Nap-
Ja masina olla Marie oma poole wiind
lastele riede õmblemiseks. Nii räägib minu
abikaasa kes Marie õde on. Aga müidud ei
ole. meie tiada. Siis arwan mina et ka
masin tuleb waestelaste waranduse sekka
arwada. Ja müimisele määrata. Ja siis
see Matuse platsi raha. wiis sada Mrk.
T. Raele tagasi maksa. Mis tema 23 Webru
G. Nappitsele matuse platsi ostmiseks laenas.
Aga mis surnudele mõned .ehte asjad
juurde on pantud. Seda mitte kellegile luba
et see saaks waestelaste warantusest tasutu
Nii olen ka Mina, kes haua künga eest on
hoold kandnud, risti, pengi, ja lillekesed. kui
sugulane kõik oma armastuse kulud
arwele wõttab, siis ei jää sest weiksest war
tuse summast waesele lapsele midagi üle
Armastuse kulutest kõik sugulased
eemale. Seda piab aulik kohus ise otsusta
Õiguse tõentuseks annan oma
Alkirja Johann Tollmann.
Tartus. Tähe tän. No 101. k. 7.
sell. 21. Juuni 1922 aasta.
Otsustas: Akti
22.VI.922
Kuraatoriks määramise
tunnistus.
tunnistab sellega, et Tartu-Wõru Rahukogu VI jaoskonna Rahukohtuniku nõudmise peale
11. maist 1922 a. No 570 all põhjenewa Waestelaste Kohtu otsuse
järele 22. juunist 1922 a. on Jakob
Napits surnud Gustaw Napits´ist
järele jäänud waranduse kuraatoriks nimetatud.
Selle Waestelaste Kohtu otsusega on pandud nimetatud kuraatori peale õigus ja kohustus
igakülgselt hoolt kanda tema kätte usaldatud päranduse tombu liikuwa kui ka liikumata
waranduse eest, iseäranis wiimase kaitsmise ja rohkendamise üle; kaitsta päranduse tombu õigusi
ja kasusid kohtus kui ka wäljaspool kohut ja kuratooriumi lõpetamisel kohtule ette panna
täpipealne üksikasjaline aruanne päranduse tombu waranduse walitsemisest, üleüldse igas asjas
talitada sarnase hoolsusega, nagu seda oodata wõib hoolikalt kuraatorilt, ja wiibimata peale
selle tunnistuse kättesaamist kohtule ette panna nimekiri päranduse tombu waranduse üle.
Tartus, 22. juunil 1922 a.
Kohtuliige: R. Lind
1925 a. augusti kuu 19 p. Tartu hoolekandekohus
omal awalikul istumisel järgmises koosseisus:
Eesistuja - alaline liige R. Mätlik
kohtuliikmed M. Pärn ja J. Veimann
sekretääri H. Sulg´i juuresolekul waatas läbi Kon-
rad Mägi isiku ja varanduse hoolekande asja
ja tähele pannes, et Rahukogu mää-
ruse põhjal 22 juulist 1925a tuleb
Konrad Mägi isiku ja vara üle
ajutine hoolekanne sisseseada, -
et hooldajateks on sünnis määrata
Konrad Mägi venda Juhan Mägi
Särevere mõisast Järva maak. ja
Viktor Rosenthal Tartust,
Aleks. t.  N 74 kr 1
Konrad Mägi isiku ja vara
üle ajutisteks hooldajateks
nimetada tema vend Juhan
Mägi Särevere mõisast Järvamaak
ja Viktor Rosenthal Tartust
Aleks. t. N 74 kr 1.
M. Pärn.
2 woodid.
1 müts.
2 tooli. a 100 m.
1 dermomeeter.
1. laud. a
wäljamaa raha.
1. laua lamp.
1 lae lamp.
1 ärataja kell.
1 kapp.
1 kast.
1 päewapildiaparad
platedega
1 pang.
1 kirwes
karp nööpisid
karp wanarauda.
1 riiul
1 mandoliine
tunnistab sellega, et Tartu-Wõru Rahukogu III jaoskonna Rahukohtuniku nõudmise peale
5. aprillist 1922 a. No 225 all põhjenewa Waestelaste Kohtu otsuse
järele 11. maist 1922 a. on Oskar Rose
surnud Jaan Laks´ist
Tartus, 15. mail 1922 a.
Esimees: KLuik
Kohtuliige: E Stern
Sekretäri kt. JSiiw
Tartu Waestelaste Kohus
17aug 1922a. No 234.
W. A. Waestelaste kohus.
Palun teid minule lubada.
Surnud Gustaw Napitsi maksmata jäänud
nelja kuu üüri maha arwata, peale kõigide maksude -
Ülejäägist. see on: „Märts. April. Mai ja Juuni.,
Kakssada wiiskümmend, 250, mar. Kuu, see on tuhat, 1000, marka.
Põetamine, matmise kulud, ja ka tema laste -
korrapeale seadmise pääwad ning tema maha jäänud
Waranduse kokukorjamine kuni arwede ära andmiseni
Jääb kõik nõudmata. Ainult üür.
Paluja, Jakob. Napits.
Weike, Viljandi tänaw, No. 25.
Otsustas: 17 - VIII - 22
Lubada
Sekretäri as. E Stern
Tartu linna waestelaste kohtule.
Mina Oskar Andrese poeg Roose tunnistan oma
alkirjaga, et olen 14 mail 1922 a. kuraatori
kohustuse üle wõtnud Gustaw Pauli poeg Laks´i
käest, järele jäänud surnud Jaan Johani
poeg Laks´i waranduse üle mis asub Raatuse t. N99.
rtus 14./.V.22.
Oskar Roose.
Kirik oli õnnistatud 1901 aastal jaanuari kuu 28 päeval
Õnnistamise tallituse toimetasid: Tallinna Aleksandro-Nevski pea
kiriku ülempreester Simeon Popov, Tallinnamaakonna praost preester
Mihail Smirnov, kohalik preester Karp Oberpal, Tallinna Issanda
muutmise kiriku diakon Mölder, kohalikud köstrid Joann In-
drikson ja Martin Kangur. Rahvast oli tulnud ümbruskonnast ja
ka auvõõraid Tallinnast väga palju. Suurem osa palvetajaid kirikusse
ei mahtunud, sest kokku oli tulnud rohkem kui 1400 inimest. Kiriku
ehitamine tuli maksma ühes ikonostasiga ja kuue kiriku
kelladega 13.500 vene rubla. Kolm kella on välja antud Riia
vaimuliku Konsistooriumi poolt ja kolm kelle Tallinna Jaoskonna
Baltimaa Vennaste Seltsi poolt.
Samal aastal olid lõpetatud ehitusega ka kirikuteenijate elumaja
laut aitadega ja saun. Maja on puust, kahekordne, pikkus 10 5/7 sülda
laius 5 s. 3 vers. esimese korra kõrgus 1 5/7 s. ja teise korra - 1 3/7 sülda. Majas
on: preestri ja kahe köstrite korterid, 2 klassiruumi, õpilaste köök ja maga-
mistuba, veranda ja kelder. Laut on pikkusega 5 s. , laius 4,5 s. kõrgus 1 2/3 sülda
Hoone on puust ja sisaldab 3 aita, tõllaküür ja kolm laudaruumi. Saun on
puust, 3 s. pikk, 2- lai ja 1 1/3 s. kõrge.
Kõik hooned on ehitatud kroonu kuludega ja tulid maksma 14 000 rub-
lik olema. Tema teened koguduse eest on tõesti suured, isearanis seda
veel meeles pidades, et tema tegi seda rasket tööd ilma tasuda,
ohverdades oma vaba aega koguduse elu heaks.
Ühtlasi sai sell aastal liikmemaks kõrgendatud: näituseks, koguduse
liikmed, alates 18 aastast peale, hakkasid maksma 10 marka aastas
Olid määratud ka teised maksud koguduse heaks vaimuliku talli-
tuste eest ja surnuaia platside pealt.
Ülepea, moodaläinud aasta oli üks töörikkamaks aastaks ja
see too andis ka oma vilja
1922 aasta.
Ehk küll kogudus iseseisvalt veel vähe töötas, aga juba
kestavad lahkhelid tema elus. Täiskogu, mis tuli kokku 29/I-22
omas protokollis märgib: "sai arutatud kirikuteendrite ja kihelkonna
vahekord, ja tehti otsuseks see küsimine lahtiseks jätta tuleva täis-
kogu koosolekuni; arutamine võeti ette kümne isiku ettepanekul."
Kes oli süüdi selle vahekorra teravaks tegemises, raske on öelda.
Samal aastal sai nõukogu koosseis ümbervalitud järgmiselt:
T. Allik, W. Martinson, M. Amisepp, Al. Kaasik, M. Liidress, L. Krass, E.
Golouhov, U. Tšertkov, T. Kasemets, A. Perloko, J. Pokmann, K. Kokk ja J.
Auväärt.
Nende hulgast esimeheks jäi E. Golouhov, tema abiks - T. Allik.
Kirikuvanemaks sai valitud M. Amisepp, tema abilisteks V. Tšertkov
ja A. Kaasik
Samal aastal sai omandatud renditud maa peal asuv põhu
küün. Küüni eest oli makstud 10.589 m. 95 p.
Edasi olid vastuvõetud mitmed muudatused koguduse maksude kohta,
nimelt liikmemaks oli tõstetud 30 margani aastas, ka kirikliku tallitus-
te maksud olid ka vastavalt suurendatud.
Et kirikuajalugu sissekanne oli viimasti tehtud ainult 1899 aastas,
siis valiti komisjon kirikuajalugu seadmiseks. Komisjoni kuulusid:
E. Golouhov, A. Kaasik, M. Vabi, A. Martinson ja preester K. Oberpahl.
Kahjuks aga nende ridade kirjutaja peab konstateerima, et selle
komisjoni valimine jäi ainult paberil, seeme ei idanend ja vilja ei
toonud.... Sellega võib äraseletada, et käesolev kirikuajalugu on mitmest
küljest puudulik, iseäranis, kõige huuvitavate momentide ja aastate
kohta, sest et praegune sissekandmine on tehtud 10-15 aastaid hiljem,
muist neid inimesi, kes seletusi võiks anda - ei ole olemas, muist unus-
tasid kõiki pisiasju ära j.n.e.
See tüli, mis algas hingekarjase ja koguduse liikmete vahel
kahjuks selle aasta jooksul ei lõppenud nii, et keskvalitsuse poolt
oli saadetud kohale siinodi liige, ülempreester Joh. Teiss, kes seda
asja 2. aprillil täiskogu koosolekul arutas.
Läbirääkimistest selgus, et kuulates läbi ette toodud süüdistusi
ja peletusi täiskogu otsustas preestrile tema kauaaegset, laitma-
ta teenistust silmas pidades - täielist usaldust avaldada ja
kirikuametnikudele mitte lubada tulevikus niisuguseid tühi-
seid asju koguduse liikmete ees paljastada, mis usu elu peale
musta varju võib heita.
Nagu ajalugu edaspidi näitas, ei kadunud need lohkhelid
lõplikult, vaid puhkesid hiljem uue, suurema hooga. Kes
nendes tülides süüdi oli, see teab ise, aga selle tuli tagajär-
jed annavad ennast tunda ka praegusel ajal.
Majandusliku asjade hulgas muu seas oli tähtis endise sauna
ümberehitamine elumajaks ja 150 puu saamine riigimetsast
ehitamiste ja remontide jaoks
Sest aga, et mõned nõukogu liikmed ei olnud asja kursuses, tekkis
arusaamine selle küsimuse (puude saamise) ümber, mis lõpude
lõpuks sai omavaheliselt lahendatud
Samal aastal, Nelipühi esimesel päeval külastas kogudust ulem-
piiskop Aleksander
Sell aastal said ka puud (kuused) ümber kirikut istutatud.
Nõnda lõppes see töö ja ka tülirikkas aasta.
Kooliõpetajateks kihelkonna koolis olid preester ja köstrid. Salutaga abikoo-
lis kooliõpetajaks oli Johannes Vanaveski, Pohklas- Aleksander Aren, Vii-
mase asemele 1904 aastal oli määratud Augustin Vanaveski
Nende andmetest on näha, et ka luteriusuliste laste protsent oli
kaunis suur Angerja ja Salutaga koolides, sest et Pohkla koolis selle
aja jooksul ühtki luteriusulist ei õppinud. Siit on näha, et üldine
luterlaste protsent kolmes koolis kõikus 7,6% ja 48,5% vahel, aga
see protsent nendes (kahes) koolides, kus nemad õppisid kõikus 15,7% ja
78,5% vahel
Sest, et kihelkonna piirides, peale kihelkonna ja abikoolide tööta-
sid ka 12 vallakooli ja 2 kaheklassilist haridusministeeriumi kooli,
osa meieusulisi lapsi õppis ka nende koolides. Täielikuid andmeid
nende arve kohta ei ole, 1910 aasta jooksul aga õppis nende koolides
5 õigeusulist last.
Kirikuvanemaks selle aja jooksul, alates 1900 aastast peale oli
Johannes Jüri p. Vanaveski, 1908 aastast alates oli Mihail Levkoi.
Ülemhingekarjastest kihelkonda ja kirikut keegi külastanud ei ole.
1912 aastal oli köstrite vahetus: vanema köstri kohuse täitjaks S. Milevski
asemele oli määratud 28/V 1912a Andrei Andrei p. Linson ja noorema
köstri kohuste täitjaks M. Vabi asemele - Aleksei Antoni p. Laredei, ala-
tes 3/VII - 1912 a.
1914a. A. Laredei asemele nooremaks köstriks oli määratud Aleksander
Martini p. Sirkel, alates 1 novemberis 1914a.
Kirikuvanemaks sai kinnitatud 19 aprillist 1914a. Saku raudtee jaama
ülem Mark Mark'i p. Pärn.
1915 aastal lahkus ametist vanem köster A. Linson.
1915 aastaga lõppevad tšaari aja koguduse elu aruanned ja praegu on
võimata kindlaks teha 1916-1920 aasta vaheaja koguduse liikmete arvu ja
armulaua osavõtmisest, samuti puuduvad täpsed andmed koolitööst ja nende
seisusest.
Maailmasõja ajal mitmed koguduse liikmed langesid sõjaväljal.
1917. aastal köstrideks olid Georgi Kaarli p. Pärl ja Anton Antoni p. Martinson
23. juunil 1917 aastal sai valitud esimene Koguduse Nõukogu järgmises kooseisuses:
Preester K. Oberpahl, köstrid G. Pärl ja A. Martinson, kirikvanem M. Pärn, J. Kendler, J. Vanaveski,
M. Amisepp, K. Eisenberg, O. Allik, P. Rõõmus, V. Pärl, L. Karu, E. Mesila, E. Levkoi, A. Tšertkova
ja E. Golouhov.
Palju tööd ja muresid seisis selle Nõukogu ees. Kogudusel ei olnud oma surnuaeda,
hooned vajasid remonti, kooli küsimus oli lahendamata j.n.e.
12 jaanuaril 1919a. kirikuvanemaks sai valitud Mihail Taaveti p. Aamisepp ja 13/IV
1919, ühes kirikuseaduse  § 75 muutmisega koguduse Nõukogu esimeheks sai
valitud Efstafi Vasiili p. Golouhov, Kohila paberivabriku kontori ametnik, kel-
lele ühtlasi oli usaldatud koguduse raharaamatute pidamine. Tema abiliseks
sai ühel häälel valitud preester K. Oberpahl.
1920-1925 aastad.
Seda ajajärki või tõsiselt nimetada Angerja apostliku-õigeusu
koguduse elus tähtsamaks ajaks, katsumuse ajaks. Selle aja
jooksul koguduse liikmed katsusid iseennast läbi ja kõik need,
kes olid ainult nimeliselt seotud kogudusega maapealste ehk
teiste ajutiste huvide pärast, lahkusid kogudusest ja sellega
nagu loomulikult puhastasid tõsiste Jumala jüngrite ridasi.
Kui meie võrdleme allmahutatud andmeid eelolevatega, siis tor-
kab kohe silma koguduse liikmete arvu vähendamine, üleliigne
leige osavõtt armulaualt ja kirikliku tallitustest. Kuhu jaid nad
300-400 endist apostliku õigeusulist? Kas kadusid naad hoopis õige-
usuliste hulgast või läksid mööda maailma laiali
Koguduse liikmete arvu vähendamise kohta 1921 aasta aruannes
leiame järgmise seletuse: "et Järlepa kogukonna inimesed, kokku 137 isikut, ela-
vad Juuru kiriku ligidal (talveteed umbes 4-6 versta) siis ühendasid nemad endid
Juuru kogudusega ja et mitmel juhtumistel kihelkonnast ja Tallinna ja kau-
gemale elama asunud 190 inimest, seepärast neid koguduse hulka ei tuleks arvata"
Kas vastab see õiendus tõele - on teadmata. Ehk on nemad läinud, nagu
Kristuse tähendamise sõna kadunud pojad - kaugele võõrale maale?
Muidugi, maailma ja vabaduse sõja lained ajasid osa koguduse liikmed
laiali, aga nende asemele tuli uusi, nii et arvu vähendamine ei peaks
liiga silmatorkav olema. Õigem on arvata, et kadunud Angerja ap-kogudu-
se liikmed, lahkudes omast kogudusest, ei astunud teiste koguduste
liikmete hulka, osalt jäid usuküsimustes hoopis tuimaks, ja osalt
vahetasid ap-õigeusku ümber. Jumal olgu nende kohtumõistja!
1920 aastal köstrideks olid Johannes Vanaveski ja Anton Martin-
son.
Sest et kirik sai eraldatud Riigis, jäid kirikuteenijad ilma palgata, ja
Nõukogu võttis ette hakata maad muretsema juurelõikamiseks
naabri Tohisoo mõisast
Täiskogu oma otsusega I/II-20a. seadis liikmemaksu summaks kolm
marka aastas, iga täiskasvanud liikme pealt, alates 16 aastast
Koguduse maja remonti heaks oli toime pandud üleriiklik korjan-
dus, kes aasta jooksul andis 1224 marka, remont aga maksis 1745 m. 50 p.
Samal aastal sai kogudus endale alatise surnuaja, kiriku hommiku
pool, kauguses 1/8 kilomeetrit kirikus, suurusega 1,5 tiinu, endise Tohisoo
mõisa heinamaal, ühes metsaga. Kahjuks asub surnuaed natuke madalal
kohal nii kevade ja sügise on haudade kaevamisel tegemist veega.
Surnuaia maaomandamine sündis siseministeeriumi kirja No 13182-21/VII-1920
a. põhjal
Samal aastal oli sai pöördud Põllutööministeeriumisse palvega
kirikuteenijatele ülespidamiseks maa saamise puhul ja 19 mail
1920 a. Harjumaa riigimaade ülem teatas oma kirjaga No 2237
et maakorralduse Nõukogu leidis tarvilikuks maad anda umbes
20 tiinu põldu ja heinamaad kokku Tohisoo mõisa planeerimisel.
Esialgu sai maa rendi näol valja antud ühe aasta peale (rendileping)
N 153 1/V-20-1/V 1921a. kokku 14 3/4 tiinu ja põhu küün. Rendi hinnaks
oli 343 rukkikilogrammi hind
Ühenduses mõisade jagamisega sai kogudus 4 lupsilehma ja ühe
28 augustil suri kauaegne Angerja ap. õigeusu koguduse tegelane ja
nõukogu liige - kooliõpetaja köster Joh Vanaveski
Kellameheks sai valitud aprilli kuul Vasili Silvestri p. Tschertkov.
Lahkunud Joh Vanaveski asemele nõukogusse sai valitud Jaan Pavelson
ja tema asemele köstriks - Matvei Vabi.
Sell aastal sai ka ümber surnuaeda kraav tehtud ja traataed. Seda tööd
tegid koguduse liikmed, tulles kokku 19/X.
1921 aasta
Selle aasta jooksul pealmiselt kestid surnuaia ja maade
küsimuste tööd: maa tükkid said jaotatud kirikuteenijate vahel, iga
ühele oma osa.
Tegi palju muresi ka koguduse maja küsimus: näiteks nõudis vallava-
litsus oma kirjaga Nr 2221 1/XII-21 koguduse maja ühes liikuva varandusega
ülesandmist temale, põhjendades seda sellega, et see maja on endine
kool, kuid kool asus ainult ühes osas maja, suurem osa majad olid
preestri ja köstride korterid ja leerituba.
Lõpudelõpuks, pärast ägedaid läbiraakimisi, maja jäi koguduse omaks
ja vallavalitsusega sai vastuv üürileping tehtud ruumide kasutamiseks
3.800 marga eest kuus, kestvusega 1 aastaks, alates 1 oktoobrist 1921 aastast.
Siin juures peab ütelda et suurema ja raskema osa seda tööd,
nagu surnuaia- ja maasaamise, koguduse maja kaitsmise, majan-
duslikude küsimuste lahendamise viis läbi enesesalgavalt Nõukogu
esimees h-ra E. Golouhov, ja kogudus peab temale selle eest alati tänu-
15.I/18
Austatud herra Kallis!
Tänan Teid lahke
Teadustuse eest! Olin eila
Jaani kirikus, - herre
Kuusik ka. Võtsime
vaimus Teie leinast
osa. - Oleksin häämee-
lega eile Teile tulnud,
aga eilane päew oli
hommikust õhtuni "ära-
antud.“
Läinud nädalal ei
saanud tulla - olin
haige jäin woodi.
- wäikene külmetus.
Kui nädala lõpu
poole terweks sain,
3.mal Mail
Armas deduska mina
sowin sulle paliu tu-
hat terwiksed ja an-
nan sulle teada et olen
üsna wiks pois käin
iga päew koolis seda
kirja mina kirjutasin
ise minu õed ja pisike
wend on ka wiksid lapsed
Oskar Kallis
2.) teine kiri
Armas Ema:
Wagunis oli üsna mõnus olla, ainult
vähe magada saia. Nii tükati. Ei
saanud aru milla maganud olin.
Mahtusime Preili Neggoga hääst ühele
riiulile. Aga Hra Laipman istus kõige
öö palituga ja magas. Mui hommikul
riiulilt alla tulin oli süda üsna nõrk,
Aga see läks 5 min pär. üle. Siis sõitsime, poeg
Emand
Kallis
Tani hilda ja Feliks
sadawad ka paliu
terwiksed
Armas Ema!
Mina sain õige toredasti
Otto olid mull paadiga was-
tas. Ilmad on ka üsna kenad,
wahes on natuke wihma ka
tulnud. Siin on muidu pagana
tore olla, ainult toiduga tahe-
takse pappa ja piimaga upu-
tada. Esmaspäewa hommiku kell
10 olen Tallinnas. Ole hea ja saada
tante Miiliga 6 wana Päewalehte
kus sisse ma pildid panen ja lau-
päewane Tallinna Teataja ja Külaline
Muud pole midagi waja. Sõsar
ja weli olgu terwitud. Terwita
weel mõnda muud, keda juhtud
nägema. Jää ise ka terweks
3.VII.13.
üks klaas teed natuke piimaga
Kollaste biskvitidega, see oli väga
hea. Siis sõin keeva piima rohuga,
Hra Laipman läks kuulama
kuida hõlpsast Lõunasse sõita
Ma tegin Preili Neggole ettepa-
neku minuga veel edasi sõita
Ütlesin, et minu kulul ja Ta
ütles, et see Tal küll piinlik
on minu rahaga sõita, aga et
oma palgast elab siis teisiti
ei saa. Lubas niikaugele sõita
kui ma aga tahan. See on ju
nii väga hea.
Peame nüüd, kuni h. tuleb
8 aastane.
1900 a
Armas mamma.
Ma teretan sind selle x wäikse
kirjaga, ja ma pallun teada kas
teie olete kõik terved; mina olen
küll seekord terwe minul on siin
wäga hea olla ja teiste lastega
mängida siis kui Jani Jaanipääw
ilus ilm on siis mina lähen ka kiri-
kusse siis tehakse surnuajapeal
jutlust. I ma palun Ja ma palun
sadan mu wärwid ka maale ja saada
pintsel ka male mina tahan maal
ka sehkendada maal on wäga hea,
olla ma saan iga pääw õues joog-
sta palja jalu ja palja peaga
mina ei taha ennam linna
tulla meie saadame kõik
teile palju tervisid ja nüüd
jääme jumalaga Kirjudud
12 Junil. sinu poeg Oskar Kall-
Pinseldasin joodiga ja hakkan
varsti sööma - nüüd kogl -mogli
Laipman tubli asjatundjatega,
lisamaksu eest häid platsisis nõu-
tama. Võib olla et saab koguni
magamise vaguni. Loodan kõige
paremat
palitu taskust - mis see tähendab.
Saapad jäid koju!
Sa ootad muidugi suure igatsu-
sega kirja - teateid minus.
Tunnen praegu kõige parema
enese olevat.
Sõitsime preili Neggoga voorime-
hega ühte korteri. Siin tuba
meie päralt samovariga. Sõi-
me jõime. Ma arvasin et La
Tangtummi oled kaasa pannud.
Otsisime kangest aga ei leidnud.
Siis mustikasuppi ka ei leidnud.
Sõin saia paksu võija vorstiga
ühe muna (Ferroffragi ka)
haput piima kaks klaasi ja
Kolmas kiri.
Jõuan varsti Moskvasse,
Saime rahvusvahelisesse maga-
mise magamise vagunisse minu
jaoks koha. Preili Neggo oli öö mu
juures. Täna läheb teine sõit ja mi-
nema ja Preili saab selle platsi omale
Nii kui on toas. Pesemise tuake on
ka kõrvas. Ja see kõik ilma ümber
istumata. Jaamade pealt saab kee-
va vett. Täna homiku oli palawik
39,3, Enne pole saanud mõeta.
Siin on paks lumi. Moskvast tuu-
akse vist miskit tummi.
Kui Piiteris õhtal Moskba vaguni
sain jäi süda kohe kergeks, meel
oli toimetusi rohkem
Kui harilikult.
Palun terwitage
oma ema ja õ-de.
Jällenägemiseni!
J. Neggo.
113p
Armas v. Võsu!
Otsustasime oma Peipsi
Kalda kirjanduse reisi
teha Aprilli lõppul
1 mail viibin sell puhul
Vööpsus. Palun, ärge
Siis Selleks puhuks
mingid õdede seltsi
niisugust loteriid korral
dage, kus mina ka
juures pean olema.
pühap. 25.IV viibin
kodu, samuti pühape
KEHRA
Tartu Immanueli Baptisti
Baptisti Usuühing
Harjumaal
Lk. 16 koguause jutlustajale
Nr 32
17mail 1937 a.
Teie kogudusse kuuluw õde Alide
Üle KEHRA
Tomberg on asunud elama Kehra Bapt.
kog. piirkonda ning kavatseb siia jäeda
elama mispärast soowib ka astuda
Kehra Baptisti koguduse, Selleks
palun saata tema väljastumise tunnistus
ning kustutada Teie kogudusest
Jutlustaja eest
JÄRVA
MAAVALITSUS
25 jaan. 1933
N 15
No 5298
Baptisti Immanueli koguduse juhatusele
Paides
Liigvallas.
Järva maavalitsus palub teatada, missuguses seisukorras
on palvela ehitus.
Maavalitsuse esimees.
Teedeosak. asjaajaja.
Armas v. Kaups!
12. Sept. 33
Soovin sulle palju õnne ja Jumala
õnnistust Sinu laiaulatuslises ja
vastutusrikkas tegevuses liidu juhatajana.
Meediv on teadmine et omame väärilise
teguvõimsa juhi.
Saadetise 10. IX. s.a. omasin, Tänan
On hea, et saab loodud kogudustes ühine,
üldine kord. Senini oli tõeste raske, olgu
kas või naiste lühikeste juukste asjus.
Igas koguduses oli oma moodi. Kui korrale
kutsusid öeldi: "ja, kuida seal koguduses
võib olla?" Loodan, et see ringkiri saab
ka üldiselt tunnustatud.
Nüüd asun ametliku asja juurde.
Meie vajama vähemalt kuueks kuuks
evangelisti. Pärnu koguduse tööpõld on väga
suur ja raske. Tööjõudu vähe, liig vähe,
Olen, ja tunnen end päris üksikuna, vend
Karu on ainukene nimetusväärne abi-
line aga seda on vähe 200 kilomeetri-
lisel tööpõllul.
Palun, ole hea ja soovita meile
üks tubli evangelist.
Siin juures palun Sinult vaban-
dust olen halvasti toiminud, kirjuta-
sin v. Tootsi'le kas tema ei tahaks
meile tulla. Kui kirja olin ära saat-
nud, siis märkasin, et ei ole õieti
teinud. Loodan, et andestad, kas?
Evangelist saaks toetust 6 kuu
jooksul järgmiselt;
1) 20 krooni kuus palka; 2) Pärnus prii
korter ja ülespidamine, kui viibib
linnas puhkusel peale osakonndades
töötamise
Ole nii hea ja soovita meile tubli
tõsine vend, kes suudab ka rahuldada
Protokoll N 57.
Immaanueli baptisti usuühingu (koguduse)
täiskogu koosolek 23. mail 1931.a. kell 8 õhtul Kar-
lova-Lina tn. nurgal V. algkooli aulas. Koos on
127 hääleõiguslist liiget; koosolek otsusevõimne Im-
maanueli usuühingu VI. peatükk § 21. põhjal.
Koosolek algab üldlaulu ja palvega. Koguduse
vanem loeb Ap.t. 2,1 ja räägib nelipühi ootajaist,
kelle peahuvi oli vaimu ootamine ühel meelel
ja palves. Peale järgmise üldlaulu asutakse
päevakorra arutusele.
1. Eelmine protokoll võetakse vastu ja kinnitatakse.
2. Kuulatakse üle ja võetakse vastu järgmised
isikud: Aavastik, Rosalie Vilhelmine; Aavastik, Ka-
milla Rosine; Paabu, Albert; Annus, Ella; Roos,
Ervin; Klimbek, Johanna; Hoppe, Adele; Ränkson,
Ottilie; Drosdova, Aleksandra; Põld, Hilda; Täpsi,
Amanda; Lausing, Alide; Põderson, Liisa; Laurits,
Miili; Taube, Jenny - Võru kogudusest ja Jakovitsch,
Johann uuesti vastuvõetud. 24. mail kell 1/2 1 päeva
võeti kogudusse vastu veel Ehrlich, Ida.
3. Määratakse kindlaks ristimise aeg, hommikul
kell 6; ristib v. J. Sõrra ja ristimise paik Tartu
ujula.
4. Kaalutakse küsimust, kas ristimine ja lei-
vamurdmine mitte edasi lükata 7. juunini,
mil loodetakse oma palvemaja valmis saa-
da. Et aga kõik ilmuda ei saa, otsus-
tatakse siiski õnnistamist ja leivamurd-
mist pidada 1. pühal kooli aulas.
5. Tuli kaalumisele koguduse vanema ase-
täitja küsimus suve kuude jooksul. Selle
keerulise küsimuse otsustamine otsusatati edasi
lükata järgmise koguduse tunni peale.
6. Arutusele tulid rahalised küsimused. Koguduse
vanem tuletab meelde, et 7. juunil on teine vee-
randaasta ohver, mida meeles palub pidada.
Kutsuti üles neid, kel võimalik, toetada re-
mondi kassat sisemise laenuga. Sügisel, oktoobri
lõpul - novembri alul, otsustatakse korraldada
suur lõikuse tänu püha.
7. Usuühing (kogudus) on oma Rakke osakonna
palvemaja ehituseks rentinud Liigvalla Tooma
talust nr. 43, kolmsada ruutsülda maad 99.
aasta peale. See rendileping loetakse täiskogule
ette ja kinnitatakse. Rendilepingut usuühingu
poolt allakirjutama volitatakse Immaanueli
usuühingu Rakke osakonnas asuvaid liikmeid
Aleksander Priidik'u p. Luik'i ja Eduard Mardi
p. Mats'it. Sellest lepingust otsustatakse ära-
kiri lisada selle protokolli juurde.
Rakke osakonna palvemaja ehituse kulude
katteks otsustab täiskogu Eesti Baptisti Usu-
ühingute Liidu Juhatuselt luba paluda
igas Liitu kuuluvas usuühingus ühekordset
korjandust toime panna.
8. Koguduse vanem tuletab meelde, et Immaa-
nueli koguduses ärapeetakse ülemaaline noor-
soo konverents 11-14. juunini. Kutsub üles, nii palju,
kui võimalik öömaju ja kortereid anda ka-
sutada konverentsi külalistele. Konverentsi ajal
tehakse üks korjandus koguduse kassale, nimelt
konverentsi pühapäeval e. l.
9. Käsitatakse palvemaja hoovi korraldust.
Hoovi korraldus algab reede 29. mail kell 5 p.l.
Nagu Neemia päivil, kutsutakse üles kõiki tööle
tulla ja vastavad aiatööriistad kaasa võtta;
tööd on palju ja sellepärast ka palju
jõudu vaja.
Protokoll. 79
Täiskogu koosolek 25. aprillil 1943. palvelas. Tähe tn 118a
Koosolek algas kell 11 45. Koos oli 46 täishääleõigus-
list usuühingu liiget.
Juhatas E. Salumets, protokollis J. Möller.
Päevakorras oli v. Eduard Roastu abijutlus-
tajaks valimine.
Täiskogu valis salajasel hääletusel ühel