Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
konsortsiumile kullaleiu võimalusest vanadest kullaväljadest Briti Aafrikas.
Kaks nädalat hiljem, sõitis Briti väliskaubanduse minister jahil täiesti era-
viisiliselt 16 augustil 1937a. Tallinna, nagu oli teatatud ajalehes milline mul
on, ja ma olin arvamisel, et peale mu isiku kindlakstegemise ja et Inglased õig-
lased on ning, et mu kullaavastamise teened on väga suured, siis Briti väliskau-
banduse minister, toob mulle teade mu kullaavastamise tasumaksmise kohta,
kuid ma teadet ei saanud.
24 novembril samal aastal 1937, ma pöörasin välisministeeriumi poole,
siis oli ministriks h-ra Akel ja palusin mulle teatada. „Kas on mulle teade tulnud
mu kullaavastamise tasumaksmise kohta Briti valitsuselt?" Välisministeeri-
kuni administrat. osakond vastas: "Vastuseks Teie järelepärimisele teatame, et
välisministeeriumil puuduvad igasugused andmed Teie kirjavahetuse kohta
Briti kullakaevanduste konsortsiumiga, mille tõttu meie ei saa Teile teatada.
mis toimingud selles asjas on ettevõetud." Allkiri E. Saarepera, juriidilise
büroo juhataja k. t.
Paluja nimi
Elukoht
Laste arv Riigivanema
toetus
16. Kaju. Mihkel
Emmaste vald,
Läänemaal.
50.-
17. Pani, Anton ja
Amalie
Heimtali riigi-
mõis, Viljandimaal
15. -
18. Kusmin, Vassili... Erra vald,Virumaal
15.-
kr. 270.
Julgen teie tähelepanekud järg-
mistele asjaoludele juhtida:
"Sakslaste ja ka tõiste mitte
patrjootiliste meelsuse alusel
wahetawad juba selle kuu hakust
wõi natuke ennem palju kinniswaru
Omanikke ja saawad kõik müidud
läbi segi alla 50% oma tõelisest
wäertusest, nende omandajad on pea
erandita kõik isikud kes on sahkerdusega
omi sissetulekud osanud kas kokku
mängimise wõi pettuse alusel maksude
walitluses riigi maksudest kõrwale
hiilinud seega tõelisi tulusi warjanud,
et ka praeguste operatsjoonidega
nii riigi kui ka kaaskodanikkude
RiIIGIKANTSELEI
Saadud "9" apr. 1938
Tempelmaks 1kr – snt
suuruses tasutud
Lauajuhend Nr. 132.
Vastata, et palve
kohta ei ole võimalik
seisukohta võtta, kuna ta
sisult selgusetu. –
14.IV.38
8.IV.38.
III algkoolis IVa klassis, Ei taha maha jätta oma kooliõpetajad
ega taha minna Petserisse. Esitan selle vastu palve. Minu isa ja
ema on Petserisse saadedut. Elan üksinda oma 80 aastase
vanaisaga ja olen õõnetu õnnetu et mul vanemaid ei ole. Kui läksin
õhtu voodisse, siis palusin Jumalat et ta vanemad tagasi annaks.
Öösi nägin une et tuleb pöörduda Riigiisa poole ja paluda Riigiisa
2. Ma palun antke armu minu isale ja emale, kui mitte mõlemaile,
siis ainult emale
3. Minu vanemat pole süüdi selles, sest emal on kolm ja isa
üks kord maksnud raha trahvi. Kuid karistatud pole kordagi
ja minu vanemad on korralikult elanud. Emal oli äri kuid
äri antud 2-3 kuud tagasi ja isa käis tööl Ilja Haagi juures.
Isa kaotas koha ja vamad on liig halvas seisukorras. Nagu
tead ise et võeras linnas pole midagi teha. Oleks palunt minu
vanemaile armu Riigiisalt, kui Jumal minu poolt, siis kindlasti
saavad minu isa ja ema armu.
Minu elukoht: Tartus Põik 1 - 1.
Oskar Krivask
eluk: Rakwere, Kütti W.
Winni mõis.
27 I 1921 a. No 257
Riigi kogule. 19 /26/I 21.
31. jaan. 1921.
Mull on au. Wabariigi kogule oma
Kaarli poeg. Kopliku pärast. Kes istub
praegust wangimajas ja keda süüdistakse
rööwimises ja kellele on mõistetud (5) aastad (4) kuud
Kõige õiguste kautustega sunni tööle.
Süüdistakse rööwimises mis sündis: 1919. aastal
24 Tetsembril Rautus rongi peal Püssi ja Kohtla
jaamade wahel. Kui salk sõdurisi Mäedaguse walla
Kodanik Kustawi poia Kriwana kuld uuri
mütsi ja raha 18556. marga 50 penni wäärduses ära
rööwisid ja teda süüdistakse et tema on wäljakawatsetud
plaani järele omast Vääosast lahkunud ja seda
toime pannud. Aga mina tean seda tõendada
Et Jaan Willemi poeg Kull kellega nemad ühes
teenisid ja kelle isaga meje praegust ühes
Mõisas teenime. Sai kodund kirja et isa wäga
raskest haige neeru põlentikus on oli nõus kodu
oma isa waatama sõitma, et. 24. tunniga
tagasi sõita. ja arwas tema ka ühes sõita
Ka oma Wanemaid Waatama. Oleks pidanud
saadud "5" veeb. 1940
L.p. herra Peaministrile .
Sõjavägede Staabi IV Osakond
Lauajuhend Nr. 1415.
13" veebruaril 1940 a.
Elu koht.
Türi Suur Pärnu tn 7
Karl Uuspuu.
Pööran oma palvega. Peaministri poole, õiguse
selkitamiseks, Sõjawäe pendsjoni asjus, Olin kõike
noorem vabatahtlik, Eesti Vabatuse sõjas, täitsin oma
Kodanliku, Kohostust täbselt, ja viisin oma noorema elu
ja tervise isamaa aldarile, nagu minu ülemade tunnistuset
seisab, olen kannatanut, ilma mingi abita üle 20aa.
Kuna minu tervis on nüüd juba nuulini langenut, siis
nõuan ka mina. Oma kodanliku ja seatusliku õikust
Eesti. Vabatuse sõja pendsjoni, mis olen kohustatut saama.
aga mitte armu anndi, selle ka olen minu rohgem sõtinut
kui Eesti vabatusesõjas, Kolm aastat, ja kõik vastavat
asutuset läbi käinut, kuskiltki õigust ei leitnud, kas
meie riigis on tõeste õigus ja kord katuma läinut mille
eest ka mina oma elu ei hoidnut, mis minul kõige
kallim oli, pühendasin sellegi isamaa eest. Kas lejan
ma selle eest kodanliku õigust? Kuna Rakvere
Sõjaväe komisjoon tegi, kintlaks et krooniline kesk
mädane põlentik kõrvas on tekinut sõlduvalt teenistuse
kohuste täitmisel Eesti vabatuse sõjast saatut põrutuse
tagajärel, kus olid siis minu närvid? Kui sain kõvosti
peast põrutata, et nendese ei mõjunut? Kui kaepasin
Sõjaministrile edasi, ta saadis komiteise seisu koha
võtmiseks, vastati Sünni pärane vaimu haigus, kui
Rakwere komisjoonis mind vastu võttis, miks ei märkitut
ülese et minul on sünnipärane vaimu haigus, vaid
saadeti sinna kus kõige tarkemat mehet seisit, ette
tule liinile, kõike kartetoma koha peale, postis
Pidanud luba paluma ja siis sõitma. Aga tema
tegi seda oma rumaluse ja nooruse tõtu.
Sellepärast pööran mina waene õnnetu isa
oma alantliku palwega Herrad teie poole
ja usun ja loodan, et teie wõite temale
Armu ja kergitust anda oma wälja nägemise
järele palun kas teda päriselt wabastada
Wõi mõne kuuga karistada ja palun seda
Aega mis tema kohtu Eeluurimisel kinni istus-
arwese wõta ja selle pärast olin mina
Kindel et terwe rahwas on teid walinud.
ja selle raske töö teie õlgadele pannud
Kes meie Wabariigi asju ja otsuseid korraldab
Ja mina kui õnnetu isa julgem oma
palwega herrad teie, poole pöörata.
Kellel on woli teha kuidas seda säädus ja
Kord nõuab
Sest minu poeg on küll ennast ennemald
ilusasti ülewal pidanud ja mina loodan
seda edespidi weelgi kui meil Wabariik suures
häda Ohus oli siis astus tema Wabatahtlikuld
Wälja Riigi kaitseks ja on ka omas Wäeosas ennast
Eeskuiulikult ülewal pidanud Ja kelleltki
mina lootan abi ja toetust saama.
Kes minu weiksemaid lapsi aitab toita ja
kaswadada.
Lauajuhend nr. 29.
Petseri
Tartus 11. IV 37.
härra ... !
Paluksin teada, kas ma saaksin härra Riigi-
vanema jutule. Mul oleks rääkida tähtsa eluküsi-
muse pärast.
Olen lahutatud naine, 9 a. poisi ema, sattu-
majanduslikkudesse raskustesse. Olen juba 7 aastat
last üksi kasvatanud, ainult emake on mind
aidanud. Minu ema on juba 60 a. vana haig-
lane, ning ma ei tohi enam tema peale loota.
Mujalt kusagilt ma abi ega toetust pole saanud.
Tahaksin kuulda auväärt härra Riigivanema nõuannet.
Ma sõidan Tallinna arvatavasti 19 s.k.p. ehk võib-
olla nädal hiljem. Kui on võimalust härra Riigiva-
nemaga kokku saada, siis paluksin mu nimi üles mär-
kida, ning mulle sellest ette teatada.
Linda Zirk, Kindral- Põdra 6 - 11.
suuruse maatüki vastu.
Lisa. Maakoha skits.
Kõigeaustusega
12. märtsil 1940. a.
Helma Sillat.
Saadud "11" okt 1939 a.
Lauajuhend Nr. 810.
Väga auustatud
Valitsusele.
Lugesin "Maa Häälest", et
13 Israeli - Juuda meest on
saanud suure karistuse alla
sellepärast, et nad võõra riigi
põgenejatele peawarju olid
annud!...
Ärgem unustagem
1905 aastat ja 1918 a.
kus Issand Jumal meie
Eesti riigi juhte just pääs-
tis Israeli-Juuda meeste
läbi, kus nemad meie
rahwa paremad pojad, keda
Vene ja saksa võimud
tappa tahtsiwad ja kes
18p
K. Päts oli ka 1905.a. revolutsiooni
juhtija Sakslaste võimu vastu
sel ajal oli Eestis kaks erakonda
Üks neist tegutses põhja-Eestis, mille
juhiks oli K. Päts, ning teine tegut
ses lõuna-Eestis, (Tartus) mille juhiks
oli Jaan Tõnisson
Mööduvad aastad. Käivad karistussal-
1917a. puhkes vene revolutsioon.
kavad, et sõjakorral ei saa Vene-
maa meid kaitsta. Rakveres ha-
katakse korraldama sõjaväge
Saksa valtsus otsustas vallavane-
mad hääletusele Riiga saata, et
kas nemad on nõus, et . Eestist
saab hertsogi Preisi osariik
maa ostu ja litetud laenude täht ajalisi
maksusi akkata maksma 1.XII.30. tähtajaga milleste
poole asta summa on 54,24, kr. kuit milleka neid maksta
saatsin maapangale palwe et minu maksu
täht aega pikkentab paari aasta wõrra. kuid see lükati
takasi ja nüid nõuab politsei neid wastu
wõitlemata maksute sisse nõutmise korras sisse.
Nüid on kõik lootused purunenud
olen oma maja pitamise kõik korda seatnud
naise wõtnud ja lapsed kaswatanud mita on
ka arwuld kolm poega kõike wanem alles 5. aastane
kuid mis peale akkata oma tehtud tööd ja üles
aritud maad ei jõua enam ramutata ega korras
pidada see laheb jälle kõik wõsase ja sööti
wiimane lehm ja obune mis olemas on müib
politsei oksjoonil maha ja siis on minu
iides kõik lõpetud.
Härra Riigi wanem ja miniistrid.
Astun alantlikuld teie ette ja palun omast
puhtast südamest kas võiksi te teie mind enti
jõu kohaseld ja wõimalust mõõta. aitata ja mind
rahaliseld toedata olen wäka südamest tänulik
teile kui teie mind kuitaki aitata wõiks. ja ütlen
teile südameliku aitäh juba ette ära.
Paluja M. Brause.
Türi-Allikul
27 Aprillil 1932.a.
Lisa: Järva Makonna rahwawäe komisjoni tunisttus
ja minu näo pilt.
P. S. Veksle wõlga ei ole mull rohkem tasuta
kui 30 krooni. ja selle täht päew on 15. oktober.
M. Brause.
Tallinn. 28 VIII 37.
Saadud "3" IX 1937a.
Lauajuhend nr. 166.
V. A. Herra
Riigivanem!
Tahtsin isiklikult Teie jutule pääseda, kuid seda
ei võimaltatud mulle, ja kui see kiri peaks Teieni
jõudma, siis palun võimaldage mulle Teiega kokku
saada, kirjutada ei suuda ma seda mida tahaks
Teile rääkida
Herra riigivanem, ma ei nõua Teilt muud
kui ainult 5 mint. aega, aga sellega Teie võibolla
suudate päästa 3 inimest, s. o. minu, mu naise ja
lapse keda meie ootame.
Palun südamest ohverdage mulle see aeg, sest
olete meie viimane lootus, uskuge ma ei tülitaks
Teid Teie suures töös kui minu endaga üksi tegemist
oleks, kuid oma naise ja lapse pärast pean seda
tegema
Jään lootma Teie lahkust -
austusega Artur Mets.
Pärnu mnt. 7 - 10. Tallinn
P. S. Palun ärge arvake et vajan rahalist toetust
mitte sellepärast ei tülita ma Teid
Vabatahtlik Tuletõrje Uhing
"1" Jaan. 1935 a.
Saadud 2. jaan. 1935a.
Kiltsi Vabatahtliku Tuletõrje
ühingu poolt korraldatud uue-
aasta  vastvõtu koosviibimisest
suure rahvahulga osavõtul, otsus-
tati üksmeelselt läkitata Teile härra
Riigivanem eelolevaks aastaks pari-
maid tervitusi ühes uueaasta õnne-
sooviga. Jätkugu jõudu ja püsivust
meie kalli kodumaa ülesehitamise
töös- Oleme valmis kui üks mees abis-
tama Teid, teie raskes ja vastutus-
rikkas võitluses, meie kalli Eesti eest.
Jakob Saar
H. Rästas.
Abi Esimees
Vold. Kuku
milline ebaloomulik olukord kestab juba 1933 aastast, sügisest alates, kuna ma
ei ole teateid selles asjas veel saanud ja praegu puudub mu välismaa volinikul
võimalus isiklikult Inglismaal selles asjas selgust saada.
Ma palun Vabariigi Valitsust mu palvet võimalikult lähemasse järje-
korda asetada, et selgitada ja korraldus teha, et mu seletuses esitatud järele-
pärimistele palutud vastavad vastused antakse ning palutud ärakirjad ja
teated mu kullaavastamise teenete eest tasumaksmise asjus mulle kätte
toimetatakse.
Aususe ja õigluse eest, ma avaldan Vabariigi Valitsusele juba ette tänu.
Peale mu kullaavastamise teenete eest tasumaksmise asjus täieliku
selguse saamise, oleks mul soov kodumaa hüvanguks kaasaaidata.
Tartu, 30 juunil 1940a.
A. Sarrik
Tempelmaks üks kroon 20 s. on tasutud.
Valitsuselt vastust, mis meie koguduse
majandlise elu mitte ei paneks välja-
pääsemata raskesse seisukorda, vaid
aitaks meid koguduseelus rasketest
aegadest majanduslises suhtes hõlpsamini
üle saada, sest kogudused on pidanud peale
muu olema ühegi tasuta hulga riiklist
tööd tegema kõiksuguste meetrika-raama-
tute pidamise näol. Nende tööde eest
ei nõua meie ühtegi tasu, ainult palume
seaduslist kaitset ja loodame, et seda
meile meie noores riigis Teie kõrge
isik garanteerida suudub.
Otepää ev. lutheruse koguduse
Otepääs,
2 märtsil 1926 a.
No 163.
VK. R.
Härra Peaminister.
Palun teid südamest, see kiri
läbi lugeda. on küll vigatega, aga
usun et ei toonida vigate üle.
palun aru saada neist veatest.
palun esiteks vaikse korteride
asius veidi koraltusd. Korterite
hinnad tõusivat nii kõrges
juba 1934 a. 1935. a. ja veel varemolt.
linna serval kadrioru raionites
mõnet majat on sisimese poolt,
vaga koratumat, ei parantada
ahiut pliidat lagunenut. tult,
tehia ei julge, ei saa süia
keeda aiab suitsu sisse ukset
aknat lagunenut neid ei
soovituseks olla ja Wahakoorma Andresse, esimesse Eesti
suurmaaomanikusse, puutuwa, Rootsi riigiarhiwist ja Rakwere-Paide
Kreposti-jaoskonna aktidest saadud materjali poolest (waata Busch,
Awalikud kirjad Wabariigi Walitsusele ja Riigikontrollile,
lhk. 16-20! ) sellest tunnistust andas, et mina arhiwitöö
alal mitte just päris wõhik ei ole. Weel on Wahakoorma
Andrese, endise pärisorja, pärastise waba talupoja, suurmaa-
omandamise kohta 17 aasta jooksul nii rohkesti huwitawat
materjali Rootsist ja kodumaalt korjatud, et sellest kaunis
kõhukas kirjatöö saab. Praegu olen raamatu kirjutamise kallal
kibedasti töös. Rootsi keelest tõlkimise poolest on mulle
prof. Gustav Suits tänuwäärilist abi andnud. Ka temagi
wõiks ehk mind Riigiarhiwi tööde peale soowitada, niisamuti
ka prof. M. J. Eisen Tartus.
Walitsusele ja Riigikontrollile Tallinnas, 1921, ja wäljalõige
ajalehest "Revaler Bote" No 35 - 14. II. 21.
Tartus, 15. märtsil 1921 a.
August Busch
22. II 37.
Imanta 23-9
L.p. Här. Riigivanem.
Mina soovin lugupeetud
härra riigivanemale. Kõige
paremad sünnipäeva ja
soovin, et teie veel palju pikki
aastaid valitseks Eesti vabarii-
kis. Siis oleks meil rahu ja
meel
üks valitsemas. Mina soovin
riigi vanemale elu ja tervit,
Ning palun teid nii lahke olla
ja minu vaese lapse õnne soov
vastu võtta lahkesti.
Soovib Richard Rekk
Väga austatud.
härra Peaministri adjutant!
Palun Teid, lgp. härra, väga
nii lahke olla ja mulle teatada, kas
oleks härra Peaministril võima-
lik laupäeval 27 jaan. K.o.a.
ehk ka esmaop. 29 jaan. K.o.a.
vastu võtta delegatesiooni Põltsa-
maalt, kes tahab edasianda
palvekirja ligi 2000 allkirjaga.
Palvekiri on seoses eelseisva kars-
kusnädala põhimõttega.
Põltsamaal
Suurima lugupidamiga
22. I. 40.
Paula Michelson-
Rebane
Pajusi mnt. 5.
Üldine pahameele torm pääsis Eesti rahva sees valla, kui saadi
teada, et hakatakse ümberasunud sakslastele järele saatma loomi
mõisadest ja taludest, see sündmus tuli ootamata ja oli rahvale
suureks üllatuseks. Saksasse saadetakse rikkalik kaasavara ja toe-
tatakse seega üht sõdijat riiki. Näib, et Saksamaa on ümberasus-
tamisega teinud head äri Eesti arvel, sai omale rikka rahva, kel on
palju kaasavara. Inimene ise on juba suure väärtusega olevus ja
need 12 tuhat, kes läksid, viisid eneses kaasa Saksamaale suure väärtuse
mida Saksamaa nii väga tahtis, seal juures võib arvata, et üle 50% neist
on aastasadade jooksul võrsunud puht eestlastest. Liiga ker-
gelt on lubatud neid kõiki Eestist lahkuda. Õigem oleks olnud juba
E.W. algusest peale kõige abinõudega püüda neid Eestlusse tagasi tuua,
selle asemel on aga soodustatud kultuurautonoomia ja koolide kaas-
abil saksluse arvu suurenemist ning vööra riigi vaimus üles
kasvatamist, nii et 20 aasta kestel oli see rahva kiht küps
Eestist lahkumiseks.
Varanduse, eriti elusloomade järele saatmist ei tuleks nüüd raskel
sõja ajal üldse lubada, kui seda tehakse, siis paistab, et meie
riigi isad hoolitsevad rohkem Saksa kui Eesti huvide eest.
Rahvas näeb ja kuuleb seda ning kannutab; võib ütelda, et vastuseis
sellele on massiline, parlamentlikus keeles üteldes seinast seinani,
ja kui niisugune arvustav vastuseis püsib pikemat aega,
võib kannatus ka katkeda.
Teine asi millele tahtsin juhtida Teie tähelepanu on see, et
Siseministeeriumi ruumid on muutunud äri või laada kohaks.
Direktori abi Angelus äritsel seal juba pikemat aega raama-
tutega, milliseid ise sepitseb. Praegu tema müütab Saksasse
saan 25 - 50 senti. Palun Teid Härra
Riigivanem võimaldage mulle Riigi
kirjaladuja koht. Olen küll vallaline
kuid saatuse imelikul sunnil kuu-
luvad minu hooldamise alla 4 inimest.
Minu ema Alviine Paal, 60 % töö jõust
Adolf Unt, luutiisikust põdev
poolvenda Karl Paal ja poolõde
Ellen Paal. Täitsa suur talupoja pere
eks ole Riigivanem. Minu ema mees,
minu kasuisa, joomar ja pätt jättis
oma naise kõige alaealiste lastega
minu toita. Olen palunud juba kuus
aastat küll Pärnu ja küll Tartu maa-
korralduste komisjonide poolt uudis
rakendada loovale tööle. Palun Härra
Riigi vanem kinkige mulle, kui Teie
mulle kohta ei saa võimaldata üks
uudis maa talu koht. Olen siis Teile
surmani tänulik. Siis võttan kohe
Loodame, et h-rra Riigivanem
Teie aus autujuht ei võtta Teie
nõusolekul, mingisugust tasu
meilt, ja oma on ise ka sõidust
huvitet.
Palume h-rra Riigi vanem südamest,
et Teie meie palvet tagasi ei lükka.
Saaksime selle suure õnne osalised
olla. Ja palume ühtlasi Teilt siis
paari sõnalist vastust.
Teame siis selle rõõmu vastu
valmistada.
Ad: Kooli tn. 15 - 8. Mina ja teised.
Jõhvi.
Tänukiri saadetud
Õnne Soow.
Kõrgest austatud Riigiwanem
Soowin teile ja teie peregonnale
oma Soojast Südamest õnne
ja õnnerikast Uut-aastad
Kaitsku teid Suur jumal
Sellel uuel aastal andku
teile jõudu ja terwist seda
rasked koormat mis teie
omal õllgatel kannate et
meie kõik rahus võime elada
Kaitsku teid jumal antku
jõudu terwist õnne ja pika
iga meie riiki juhtida
Kaitsku teid ja teie
peregonda Suur jumal.
austuse ja Adele Luks
Tartu Vesnari valla Väägwere küla
30. Detsem
VEDRUDE TEHAS JA MEHAANIKA TÖÖSTUS 146
HANS FEIERBACH
TALLINN, JAAMA TÄNAV Nr. 10. OMAS MAJAS
KÕNETRAAT: 304-04
JOOKSEV ARVE:
KREDIIT PANK Nr. 11.418
MAJAOMANIKKUDE PANK Nr. 57
TALLINN, 2 mail 1932
Riigivanema Majavalitsejale.
Eelarve
Mercedes A-2 remont tööde kohta:
1) Mootori kaan maha võtta, klapi
pesad freesida, klapid treida ja
lifida ning reguleerida.... kr. 20.-
2) Membraan pump maha votta
monteerida ja uus membraan " 6.-
3) Vedrud alt ära võtta, puhastada
ja määrida. Katted ära võtta ja
tagasi panna.... " 10.-
4) Taga amortisaatorid korrastada " 4. -
5) Õli filter ja torustik puhastada " 5. -
6) 14 uut vedru polti á 250 s. - " 35.-
7) 14 pronks puksi á 1 kr. " 14.-
8) 28 pronks scheibi á 50 s. " 14.-
Kokku kr. 114.-
Üks sada neliteist krooni.
+ 9) määrdetorustik
Wedrutehas
H. Feierbach
nimekirjad meie kommunistidega
valmis, et need ühineks vene punas-
tega ja tapaks meie valitsuse
mehed maha ja säädiks siis siin
vene wägede toetusel punase
wõimu sisse kui need üle
piiri tulewad.
Sellepärast tehke tühjaks,
tühjaks see kahjulik leping
enne kui hilja on.
See kahjulik leping on ka
Soome rahwale hukatuseks, meie
Inglaste ja teiste ees! Seesamma
- 4.
II lisa.
Kokkuvõtlik elulugu.
Ärakiri teatmeteosest "Välis-Eesti tegelased"
Tallinn, jaanuaris 1939.
Haljaspõld, Herbert Peetri pg. /1921. a.ni Grünfeldt/
kaubandustendlane, ajakirjanik ja leksikograaf, sünd.
7. II 1896 Valgas. - Abielus Irene Illisson'iga 1918 a-st.
õppis Tartu ja Tallinna algkoolides, Tallinnas Hansakoolis
1906-1913, Tallinna reaalkoolis 1913-1915, Riia polütehnikumis
kaubandusteaduskonnas Moskvas 1915-1917, Balti tehnika-
ülikoolis Riias 1918, Berliini kaubandusülikoolis 1921,
Tartu ülikooli kaubandusteaduskonnas 1924 a. 25, Antverpeni
kaubandusinstituudis 1925-27. - Võttis osa Vabadussõjast
soomusrongil No 1 a. 1918, ametnikuna Merejõudude juhataja
Staabis 1919; välis ministeeriumi sekretariaadi juhataja
tusliige ja "Laevanduse" tegevtoimetaja 1921, kirjastuse
"Areng" asutajaid ja juht 1922. a.st, hiljem mitmel kor-
ral O/ü "Arengu" juhatusliige, "Postimehe" raamatukaup-
luse juhataja Tartus 1924-25, Eesti lehtede korrespondent
Antverpenis ja Brüsselis 1925-28, pangakorrespondent
Belgradis 1928, "Päevalehe" toimetusliige 1928-1929,
Tallinna börsikomitee abi- ja kaubandus sekretär 1929-1932.
a./s. Drommeter & Ko direktor 1930-31; 1932-33 eesti lehtede
korrespondent Hollandis, Belgias, Luksemburgis, ajakirja
"Kõigile" toimetaja alates 1936. a-st. - Olnud 1920.a. Riia
nüüd saan kooli lastele
kingad jalga, soojad riided
ja ued pesud selga, tänan
südamest teid veel kord
ehk vahest juhtuks edespidi
veel meelte tulema
et üks perekond on ka
tänulik ühe väikese
kingituse üle.
ja austades.
Marie Mihklep
Lümanda.
palun vabandust see
kirjake ei ole kaugeltki
nii kudas ta peaks olema
Kaitsevägede staabi
"17" 12. 1935 a
Nr 1372
Väga lugupeetud
Saadud 14. dets. 1935. a
Lauajuhend N 3270.
Vabariigi Valitsus.
Härra Kaitseministrile
14. XII. 35.
N. 3270.
Reserväe noorem leitnant Johannes
Karli pg. Liiw'i, kelle elukoht
Luunja wallas.
Käesolevaga on mul au paluda väga lugupeetud
Vabariigi Valitsust, et mind saaks tegevteenistusse
määratud ohvitseri kohale järgmistel põhjustel:
Olen sündinud 4 nov. 1906 a. kirjanik Liiw'ide lä-
hedase sugulasena. Õppisin H. Treffneri gümnaasiumis
ja 1924 a. astusin E. V. Sojakooli.
Võtsin osa 1. dets. 1924 a. komunistide mässu maha
surumisest.
31 aug. 1927 aastal ülendati mind pääle kolme aastat
sõjakoolis olemist elukutseliseks s.o. kaadri ohwitseriks
1. juunil 1928 määrati mind teenistusse piirivalve
Valitsusse, kus teenisin noorema ohwitseri ja rajooni ülema
k. t. kohal. Piirivalves teenides täitsin korralikult oma
ameti kohuseid, mida võib tõendada Valga rajooni sala-
-kauba raamat, kus salakauba tabamiste arv oli alguses
2 - 3 korda kuus, kuid minu ajal tõusis see arv 13 - 15
korda kuus. Kuid, et minu ülemus müüs ühe teenistus-
koera ilma komisjonita ära ja seadis fiktiivselt akti kokku
siis avaldasin mina sellest sõjaväe prokurörile ja selle
tõttu, et kuritegu paljastasin seati minu poole aasta
attestatsioon kokku mitte rahuloldav.
Erakondade valitsuse ajal nõudsin uut kohta,
kuid alati vabandati, et ei ole vakant kohti. Nüüd
kus Valitsuse eesmärk on riigis mitte rahuloemist kaotada
siis pööran wiimast korda praeguse Vabariigi
Lugupeetud hr. Riigivanem!
Palun Teid lahkesti vastu võtta minu
ja minu perekonna südamlikumad
tervitused ja õnnitlused Eesti riigi
ja riigi-isa sünnipäivade puhul.
Eriti suurt ja õilist on annud
meie Eesti emadele uus perekonna
abiraha seadus, eriti minule, kes oma
kolme lapsele olen ühtlasi kasvata-
jaks ja toitjaks.
Tunni ajal, kui pilk korraks libiseb
üle virgalt töötava klassi meie riigi isa
pildile, tuksub süda tänutundest,
langeb laugelt hele tänu pisar, ühtlasi
tõuseb sõnatu palve üles Kõige kõrgema
poole, et See meie kallist kodu ja kodumaad
laseks kaua juhtida sul riigi-isal, kes ka kõige
väiksema südamest oskab mure koorma
kõrvaldada ja tõstab ausse
Helsingi, 20. VII 1932
hra Riigiwanemale
K. Einbund
Kui ma Sulle nüüd õnne
soowin, siis teen ma seda kaugelt
wähem saadikuna, kui partei seltsi
lisena, weelgi rohkem isiklise
sõbrana. Ma ei kahtle selle
juures, et Sinu weel nooruslik
jõud ja puhas patriotism
meie riiki aitawad praegusest üle-
mineku ajajärgust wäljawiia kindla-
paremale tulewikule.
Selleks õnne ja jõudu!
228 p
sattunud majandusliselt väga raskese
seisu korda, mõne aasta eest, põdesin
kopsu tiisikust, (nüüd terve) ühe aasta
jooksul olin haigena kodus kuus
ja pool kuud (5 +1 1/2) Arstimiseks
läks raha üle 300 krooni ja hiljem
läks mull palju kulu Mao haavade
arstimiseks, ka minu naene on mittmel
korral haiglas ravil olnud, see kõik
on väga palju kulusid tekitanud
ja võlgu tuli üha juurde teha, et
terveks saada, lootes neid korralikult
ära tasuda, kui tervis korras on.
Kuid nüüd on nii välja kujunenud
et omal jõul enam välja ei pääse
Võlgu on 900 kr. ümber 8 vekslil, iga
kuu pikenda, ja tasu nii, et närvid
on juba rikkutud. Raudteel teenin
konduktorina, asukohaga Tapal
peale naese on ka 2 last kes esimest
VABARIIGI PRESIDENI
Kõrgeauliku härra Vabariigi Presidendile
Saadud "3" aprill 1939
Lauajuhend Nr 56
Vabaduristi kavaleri
Jaanus Tasuja, elukoht
Tallinnas, kaupmehe
tn. 31 - 6.
Olen Vabadussõiaegne ohvitser, algusest lõpuni
osa võttnud lahingutest sealjuure kolm korda
haavata saanud.
Sõja lõppedes lootsin hakkata põllumeheks ja
saades Põllutööministeeriumilt autasu talu
hakkasin isiklikult seda majandama. Haavade
tagajärjel tekkinud vigastuste tõttu ja sõjaaegsete
kannatuste tägajarjel jäi minu tervis aga niivõrd
viletsaks, et kõik talu töö pidin laskma era
tööjoul teha. Kõigi selle tagajärjel sattusin
niivõrd majandusliselt raskesse seisukorda
et minu talu sunnitul maha müüdi
Praegu olen ilma mingisuguse sissetulekuta
ja pean siiski üleval pidama nelja liikmelise
perekonna, kus juures isegi korteri üür pikemat
aega tasumata on.
Olen nõudnud omale Sõjaaegset pensiooni
mille saamiseks täiesti õigustatud olen.
Olin kaks korda invaliidsuse komisjonis
olnud kuid mõlemil korral, et suudeta minu
tervislikust seisukorrast aru saada.
Järgmine edasi kaebuse kont on Riigikohus
kuid sinna ei saa mina kaebust esitada kuna
minul puudub raha advokaadi võttmiseks.
Saadud "30. märtsil 1936a.
Lauajuhend N 4840.
Väga kõrgeauline härra
Riigivanem K. Päts
August Awik
aj. elukoht Koplis
V. Balti 38 - 10
Teie kõrgeaulise härra Riigivanema kaastundlik ja vastu-
tulelik suhtumine kodanikesse annab julguse paluda et mind
kui tööta ja teenistuseta perekonnaisa saaks wõetud Sotsiaal-
tusvalitsuse Veterinäärosakonnas avatavale kirjutaja kohale
(uute koosseisude vastuvõtmisega loodav koht).
Minu ülalpidamisel on abikaasa, 3 allealist last ja
abikaasa omaseid. Alates 1934a. maist teenistuseta. Varandust
mingisugust pole. Abikaasa omad provintsis majakese,
mille reaalväärtus ei vasta olemasolevaile kohustusile.
Lahkhelide tagajärjel vallandati mind ebaseaduslikus
korras 1934a. mais Türi linnaval. raamatupidaja kohalt (era-
õiguslik vahekord linnaga ei andnud ka õigust kohtu
kaitsele) ja see asjaolu takistab mul saada uut teenistus-
kohta. Kui lahkhelide tekkimise põhjusi peaks juurdlema
asjaosaliste sõpruslepingusse mittekuuluv isik, siis selguks, et
minu vallandamine oli ettevõetud kättemaksuna selle eest
tegelaste isiklistele ja poliitilistele huvidele
Palun Teie tungivalt, kõrgeauline härra Riigivanem
minu palvet mitte jätta tähelepanemata ja mulle hoole-
kandelise abina võimaldada palutud teenistuskoht kuna
olen äärmiselt raskes seisukorras.
26. märtsil 1936 a.
Suurima lugupidamisega!
A. Awik
VABARIIGI PRESIDENDI
Saadud "26" juuni 1939 a.
Lauajuhend Nr. 1048
Kõrgeauline härra E. V. President K. Päts
Maailma sõja lõppedes kandsite Teie oma
sünnipärase riigimeheliku osavusega meie kodumaa
Eesti kui lapsukese tulepurskava-mäe sülest oma kätel
välja ja mähkisite teda sini-must-valgesse trikoloori.
Olete teda kasvatanud ja eluõnnelikel radadel juhti-
nud, võites meie rahva tõelise lugupidamise ja kustumata
armastuse. Õnneliku ja rahva enamiku hinge tabanud
otsusega olete saatuslikel heitkeil leidnud riiklikes küsi-
musis ikka õige lahenduse.
Ka praegu ootab maa meie kirikule osaks saanud katsu-
mises, mis ei haava mitte väikest mõtteosaliste ringi, vaid
laialdasi rahvamasse, Teie abistavat sõna.
Jälgime suure murega meie ev. Luteri kiriku saatust,
kus üksikud tegelased on algatanud puht isiklikes huvides
kihutustööd meie lugupeetud piiskopi hr. Rahamägi vastu
Püütakse kaasatõmmata üksikuid Vabariigi valitsuse
liikmeid ja sundida piiskoppi omalt kohalt lahkuma.
Olles üle 16 aasta meie kirikuelu küsimusist aktiivselt
osa võtnud sinodi ja kirikupäevade saadikuna, olen üks neist
kes aitas kaasa Dr. Rahamägi valimisel piiskopi toolile selles
kindlas veenes, et Eesti rahvas vajab Eesti rahva kirikut, keda
juhib tunnutatud eestimeelne juht, selge ja kõikumata
omas usulistes tõekspidamistes. Omas tegevuses on ka
Lauajuhend No 528.
Walja walla wene küla
elanikudel Jüri Niit. 54a.
ja Juulia Niitil 49. a. wana
sündis tütar kes on meie
arwult. 15.- mes laps Olles
teadlikud härra, Riigiwanem
Teie heast suhtumisest laste-
rikastele perekondadele
palun Teid meie Tütre
ristimisest, 24. aprillil s.a.
Waljala waldas wene külas
osa wõtta risti isana. Oleme
keik kehvad wäike maapida-
jad, kuid loodame teie austa-
wale osarwõtule meie wanade
inimeste wiimasest
rõõmupäewast Austusega
"19" aprillil. 1937 a. Jüri Niit
Saare maal
Juuli Niit.
Saadud 22. sept. 1932 a.
Lauajuhend No 1888.
RIIGIKANTSELEI SEKRETÄRILE
Tempelmaks 60 sendi
Kantselei registrator
E. W. kodaniku
Elmar Ollik, eluk. Tallinnas,
Kauba tän. nr. 5 - 2,
Käesolewaga palun mind Kadriorulossi uksehoidja- ja keskütte peale
teenistusse määrata.
Olen sündinud 1909 aastal 21 aprillil Tallinnas,
algkooli haridusega, abielus, kohtulikult karistamata ja eeluurimiste all ei
seisa. Samuti olen korralikude ja kainete elukommetega perekonna toitja,
ameti poolest optik-mehanik, kuid praegu olen ilma teenistuseta ja majand-
usliselt raskes seisukorras . Kuna minu ülespidamisel on abikaasa ja tema
Keskütte töid ja muid mehanika alasse puuduwaid tööskusi tunnen
igakülgselt samuti uksehoidja kohuseid saan täitma korektselt ja wiisakalt
Kaitsewäes teenisin ära ja wabanesin alles 1931 aasta sügisel, kus olin
mootori juhiks ja töötasin töötuas ning igakülgselt oma teenistuse kohuseid
korralikult ja eeskujuliselt täitsin ja üldise lugupidamise osaliseks sain
Olles hääs usus, et saan Teile selles teenistuses  igakülgselt iga-
külgselt kasulik olema, seisan selle teenistuse kõrgusel ja wastan nende
nöuetele,mis nöutkase riigiteenistusse astuwalt kodanikult.
Mind wöib isiklikult soowitada seltskonnas hästi tunntud härrad:
haridusnöunik Ollik, (Haridusministeerium) ja kol. Raudwere .
Lisad: End. teenistuse tunnistus ja tempelmarkid
Tallinnas, 22 Sept.1932 aastal.
M. Põldmaa
Taali 6-kl. algkooli
6-kl.
22. mail, 1936. aastal.
K. Päts.
K. Pätsi esivanemad elasid Viljandimaal Holstre vallas. Üks esivanemaist oli
Piisko nimeline. Tema oli seal mölder. Põhjasõja ajal, s.o. 1717.a. möllas Eestis katk
ja nälg, mis nõudis palju ohvreid. Kui naabrid küsisid Piiskolt leiba veerand ja
poole pätsi viisi, annud Piisko ikka terve pätsi ja öelnud: "Ma annan terve
pätsi, et sul suur perekond kodus ja mis sest ka saab." Naabrid hakkanud
Piiskot hüüdma Pätsiks mis nimi temale ka jäänud. Hiljem hüütud ka veskit
"pätsiveskiks" ja talu "pätsi" taluks. Kuid Konstantin Pätse isa läks mõisnikuga
tülli ja kolinud sealt Viljandi. Viljandist edasi Tahkuranda. Kroonumõisa
tükeldamisel sai K. Pätsi isa siin maad. Maa oli kehv ja sllepärast pidi
K. Pätsi isa tegema käsitööd, pealmiselt treides piipe, millele leidus ka ostjaid.
Siin sündis ka meie praegune riigivanem hr. Konstantin Päts 23. veebruaril
1874.a. Lugema õppis ta ema abiga. Alghariduse sai ta Tahkuranna
kihelkonna koolis. Tahkuranna kihelkonnakooli lõpetatud läks ta Pärnu
Nikolai kooli. Sealt siirdus ta Riia vaimuliku seminaari. Seal K. Päts
nägi, et temal ei olnud tahet ega annet saada vaimulikuks ja sellepärast
1894.a. läks ta Tartu ülikooli õigusteadust õppima. Selle lõpetas ta
vannutatud advogaadi kutsega. Siit asus ta elama Tallinna kus abiellus
1901 a. oma koolipõlve sõbranna Elma Peediga. Selles abielus sündis kaks
poega nimega Leo ja Viktor kes mõlemad on nüüd advogaadid. 1902 a.
hakkas K. Päts väljaandma ajalehte "Teatajat" millel oli palju poolehoidjaid.
K. Päts sattus tülli Tõnissoniga ja sellepärast hakati K. Pätsi poolehoidjaid
nimetama "majandusmeesteks" ja Tõnissoni poolehoidjaid "aatemeesteks". Tallinnas
pääses K. Päts linnanõuniku kohale. 1905a. revulutsiooni ajal pidi ta põgenema maapakku
Šveitsi, sealt tuli ta Soome. Maapakkus olemise ajal mõisteti ta tagaselja
surma. Kodumaale tuli ta peale revulutsiooni. Teda ei surmatud siin,
Lp. Härra Peaministrile
eluk. Tartu vald Vesneri
Matsi talu
Käesolevaga on mul au, Teile härra Peaminis-
ter, saata südamlikumat tervitust ja õnnesoovi,
kõigi Tartu valla taluteenijate nimel.
Meil, Tartu valla taluteenijatel on au lootma jää-
da, et Teie härra Peaminister, meie tervitused vastu
võtate ja meid taluteenijaid inimlikult valitsete.
Endine eesti vabariigi valitsus, pidas meid, taluteeni
jaid, rääkivateks loomadeks, meie kohta olid küll loo-
dud, seadused aga neid seaduisi kusagil ei täide-
tud, tööinspektor pidas meid alati süüdlaseks.
Meie ei tohtinud oma elu ja tervise kaitseks ühte-
gi sõna kellegile lausuda, meid võidi peremeeste poolt
surmata, nagu hulle koeri ja selleks puudusid sea-
dused, et peremehi karistada (tõenduseks lisan siia
juurde "Tartumaa Teataja" kuulutuse, kus Tartu valla
peremees surmas sulase selleks, et keeldus söömast
koerasöögiga sarnanevat sööki ja ei jõudnud päevas
töötata 20. tundi
Nüüd meie taluteenijad oleme muutunud enamu-
ses kõik viletsas olukorras ja surma hirmus kerjus-
teks ja tööjõuetuteks. Meie kauplemisel talitavad
peremehed nagu hobuste ostmisel, teenija peab olema
ilus, noor, tugev, terve ja karske, kellel nendest oman-
dustest midagi puudub, see ei saa taluteenijaks, vaid
tuuakse siis vastavate omandustega teenijad välismaalt,
kui eestis nende nõuete kohaseid teenijaid pole.
Ja meie, kes oleme oma nooruse elu ja tervise ohverda-
nud kapitalistidele, peame tulevikus vaestemajades
tööjõuetutena oma elu elama ehk enamatel juhtudel.
aastat, olen ka tegelikult vabadus-
sõjast osa võtnud ja minul on
luba antud mälestus märki kand-
miseks 27 IX 23 a. N 4323 all.
Narva jaamaülem on oma
poolt tähendanud, et mina
olen tõsiselt aru saanud oma
vigadest ja mina omalt poolt
tõotan tulevikus korralikult end
üleval pidama.
Arvesse võttes, et mina olen
abielus, neljaliikmelise perekonna
ainuke toitja raudteeteenistu-
ses teeninud 24 aastat ja et
mina praegu olen äärmiselt
viletsas väljapääsematu seisu-
korras, loodan, et Teie Härra
Riigivanem leiate võimalust
minu palvele vastu tulla - mi-
nu eksitusele teenistus kohuste -
täitmisel armu anda, mind
raudteeteenistusse tagasi võtta
et saaks päästa minu perekonda.
Narvas, 10 aprillil 1935 a. E. Vinogradov
Välisministeerium, kes ise tegi korralduse politseile mu isiku kindlakste-
gemiseks, jättis mu isiku kindlakstegemise politsei poolt tähelepanemata ja
peale mu isiku kindlakstegemise, ma panin tähele, et mind hakati jälita-
ma igalpool.
Mõne kuu pärast tuli mu samasugusele järelepärimisele välismi-
nisteeriumilt jälle ülaltoodud vastus ning kui ma suvel 1938a uuele välis-
ministrile h-ra Selter'ile kirjutasin samas asjas, sain jälle ülalmainitud
vastuse, allkirjaga E. Saarepera. Kuna ma valisministeeriumilt mu õigusta-
tud järelepärimisele vastavat vastust ei saanud, siis ma pöörasin Eesti
panga poole küsimusega: "Kas mu nimele on Eesti panka raha sissemaks-
tud Inglismaalt? Järgmisel keskpäeval tuli minu korterisse Eesti panga
Tartu osakonna ametnik ja ütles tunnistaja juuresolekul, et Eesti pangast
Tallinnas, on telefoni kaudu kästud küsida minult järgmist: „Kuidas Teie
soovite, kas kõik raha siia või, kuna välisvaluutaga on nüüd raskusi, nagu
teate?" Ma vastasin, et ma olen kirjutanud Eesti pangale Tallinnas ja ootan sealt
vastust. Samal ajal tuli veel üks isik mu korterisse, kes tundis teda ja
teadis, et ta on Eesti panga Tartu osakonna ametnik ja ütles mulle ta nime.
Kolmandal päeval sain Eesti pangalt vastuse, et Eesi panka mu nimele
raha sissemakstud ei ole. Ma pöörasin nüüd juba teise küsimusega Eesti
panga poole järgmiselt: "Kas on Eesti panka mulle Inglismaalt tulnud teade mu
nimele rahasissemaksmise üle Inglismaa panka?"- Sellele ja veel mu järgmis-
tele kirjadele vastati Eesti pangast, et „raha minu nimele Eesi panka sisse-
makstud ei ole", kuna mu teisele küsimusele vastust ei antud.
Mu kullaavastamise asjast ma teatasin kevadel 1938a. Ka tolleaegsele riigi-
hoidjale v.a. h-ra Konstantin Päts see oli 5 veebr. kuid see kiri, mis anti teenri
kätte edasiandmiseks, on nähtavasti kaduma läinud, kuna mu järelepärimistele ma
ikkagi vastavat vastust ei saanud.
Ka pöörasin ma 1938a, sügisel sooviavaldusega kirjateel v.a. professori poo-
le härra Piip, keda ma isiklikult ei tunnud, et ta selgitaks välisministeeriumis, kas
kasvatada 4-5 last. Kuid olen annud endale
tõutuse, et ei kasvata enne ühtki last, kui
meil rahva hirmsaim vaenlane, alkohol pole
pidurdatud. Ükski ema ei suuda praegu
hoida omi lapsi selle pahe eest. Sellepärast
on palju parem, kui neid üldse pole.
Seltskonna poole pöördutakse abisaamiseks
kuid kui riik seda viletsust üha suureneva
hooga soodustab, siis on ta kohustatud omal
kulul kandma järeldused.
Kõige selle tagajärjel on kodanikkudes
tekkinud väga hädaohtlik nähe: isamaa armastus
hakkab väsima... Rahva tulevik paistab
nii armetult lootusetu... Kannatused
teevad inimesed tuimaks ja ükskõikseks.
Kui kaua kestab see veel? Kas
sel ei tulegi lõppu?
Teie peale austatud ja armastatud
härra peaminister lootsivad paljud, et
päästate rahva. Meie palume ja
ootame ikka veel!
Magda Läte
P. S. seda kirja pole kirjutanud fanaatiline
karsklane nagu arvata võiks, vaid parajuslane.
Tartu, 23 mail 1940.
V.a. peaministrile
härra professor J. Uluots.
Eraviisiline.
Teie kiri 22 skp. milles Teie kinnitate
vastuseks mu eraviisilisele järelepärimisele,
et olete minu, Vabariigi Valitsusele adresseeritud,
seletuse mu kullaavastamise kohta kätte saa-
nud, mis Teie teenija allkirja vastu Tartus
Teile, kui peaministrile, on 28 lkp. äraantud,
saabus mulle täna, mille eest tänan.
Mu, tempelmaksuga tasutud, seletuses 28 lkp.
mu kulla avastamise kohta Briti Aafrikas, on
mu seisukoht mu eraasjas selgesti teatatud.
Siinkohal on mul juhus veelkord teatada,
et mu mainitud seletuses esitatud õigustatud
küsimustele, ei ole ma veel vastust saanud
ja ma olen sunnitud Teie, kui peaministri tähe-
lepanu juhtima sellele, et on ülim aeg mu mai-
nitud seletuses esitatud õigustatud küsimus
Härra Eesti Wabariigi Peaminister !
Lugedes lehest, et kawatsetakse uus üüri-
seadus maksma panna, wõttes aluseks
1937.a. ehk 1938 a. jaanuari kuu üürid; kui
aga niiwiisi tehakse, siis see oleks ju ausa-
meelsete ja möödukate majaperemeeste
ülekohtune wägistamine, sest et kõrge
üüride nõudjad majaperemehed juba 1937
ja 1938. aastal olid omad üürid kõrgele
ajanud, kuna aga mõõdukatel ja järeland-
likutel majaperemeestel olid eeltähendatud
ajal alles madalad üürid, millised weel
praegugi suure hulga juures kehtiwad; ja
kui see ülekohtune üürede wahekord nüüd
seadusega maksma pannakse, kas siis on
veel õigusest ja mõõdukusest ja ausameel-
susest juttu! - Kui aga tahetakse üürid
õiglaselt ära normeerida, siis peaks järg-
miselt toimima:
Saadud "3." veebr. 1936 a.
Lauajuhend N 3900.
Gunnar Reimann'i
elukoht. Veizenbergi 26 - 5
Pööran Teie poole palvega, lugupeetud
härra Riigisekretär, võimaldada minule käsk-
jala koha saamise Teile alluvas asutuses
Olen sündinud 11 aug 1912 a. Lõpetasin 8. linna
algkooli. Seejärel käisin kaks aastat Tallinna poeg
laste reaalkoolis. Majanduslikel põhjusil pidin
õppimise katkestama. Töötasin kuni 1933 a.
O/Ü Lebecki Pabstel & Ko suusatööstuses. 1 juulil 1933 a.
astusin kaitseväkke sundaega teenima. Noorte-aja
olin 10 üksik jalgväepataljonis, reamehena teenisin,
Üksik Lennuväedivisjon No 3. Tallinnas. Kaitseväest
vabanedes ei ole mul õnne olnud midagi kindlat
leida, kuid juhuslikest hooajatöist on äraelamine
raske. Olen vaesest kuid ausast perekonnast ja
täiesti karske.
Lootes, et minu palve Teie tähelepanu
leiab, jään lugupidavalt
Gunnar Reiman
21 jaan. 1936. a.
saadud 23. nov. 1928a
Lauajuhend No 156 - a.
Härra Riigiwanem
Südameliku tänuga olen mina see
toetuse raha 50 krooni 17mal Nowembril
wastu wõtnud minu igapäewaseks
Leiwa saamiseks. Ja palun et teie
kõrge Auuline härra Riigiwanem
mind weel edespidi meels peaksite
ja mind mitte ära ei unustaks.
Et mina kaua aega, Aige voodil olin
wiibis, ja seisis see kwiitung Nr. 491
tagasi saatmata. Nüüd täna saadan
Kwiitungi tagasi. Tänu awaldusega
M. Soonlepp.
Pärsamas
19 mal Nowembril
1928.a.
Ta andis välja ajalehte "Teataja", mis astus walitsuse korral-
duste vastu julgesti välja. Teatajal oli palju lugejaid, eri
ti Põhja-Eestis. Päts astus võitlusse sakslastega Tallinnas. Ta
ühines Tallinna linnavalitsemisel venelastega, mille tõttu vii-
mase juhtimisest võis temagi osa võtta. Samuti tegid ka mõ-
ned teised Tallinna eestlased. Tallinna-eestlaste eeskujul toimisid
samuti ka teiste linnade eestlased.
1905. a. mõisteti ta vene valitsuse poolt surma, kuid põ-
põgenemisega välismaale, päästis ta enese.
Kui 24. II./1918. a. kuulutati välja eesti iseseisvus, anti kõrgem
võim kolme isiku, kätte. Need olid K. Päts, J. Vilms ja
K. Konik. K. Päts valiti pääministriks.
kuid hiljem ta vangistati ja saadeti Saksamaale vangi-
laagrisse.
Vabadussõjas oli K.Päts riigijuht
Vabadussõja järel oli K. Päts esimene riigivanem Eestis.
Vahepeal on olnud ka teisi riigivanemaid, kuid need on
olnud riigivanemaiks vähe aega. Praegugi seisab see popu-
laarseim isik meie riigi eesotsas, pühendades viimase jõu
selleks vastutusrikkaks tööks. Ta suudab rahuldada rahva
nõudeid. Hiljuti suruti maha vapside
mässukatse, mis oleks lõpppenud väga halvasti.
Praegu hoolitseb K. Päts majanduselu eest. Ta laseb soid
kuivatada ja asunikele krunte mõõta.
Armas hr. Riigivanem.
Soovin Teile Teie 63. sünnipäeva puhul
palju õnne ja loodan, et veel kaua viibiksite
meie keskel. Meie, Eesti rahvas, oleme Teile
südamest tänulikud, et olete nii agaralt töötanud
meie armsa isamaa eest. Ja seda ei unusta
me iialgi. Olen alles veel väike (15a) aga
armastan üle kõige oma armast isamaad
ja rahvast ja tahan jääda talle alati truuks,
ja olla valmis täitma oma kohust, kui seda
nõuab isamaa. Kallist kingitust ega aaret
mul Teile saata ei ole, kuid loodan, et Teie,
meie rahva suurim heategija, võtate vastu
mu väikese õnnesoovi.
Teile palju õnne ja jõudu
soovides.
Tartu Naisühingu Kutsekooli õpilane
Aino Rannik
Arst on ka röntgeni
kiirtega läbivalgustanud
Eesti Vabariigi Valitsusele
3. jaan. 1921.
Sisset No. 470.
14" I ... 1921 a.
Lääne maakonna Welise valla
kodaniku Mihkel Jaani p.
Kalmuse, elutseb Velise vallas,
Sõjaw. prok.
Vene külas, "Kolgi talus.
Armu andmise palwe
Sõjawäe Ringkonna kohtu otsusega mõis-
teti minu poeg Jaan Mihkli p. Kalmus
üheks aastaks distsiplinaar roodu selle
eest, et tema mõned kuud haiguse pärast
kodu pidi olema ja sunduslise mobilisat-
sioni kasku täita ei wõinud. Sõjawäe
Riigkonna kohus otsuse tegemise juures
ei pannud mitte tähele asjaolu, et
minu poeg Jaan haiguse pärast mobili-
satsioni kasku taita ei wõinud ja
mõistis temale liiga walju karistuse
kõiki tõendusi tema haiguse üle tähele
panemata jättes. Minu poja Jaanil
läks juba siis kui ta kahe aastane oli
Kaitsevägada staabi IV osakond
RIIGIKANTSELEIS 5
Saadud 15" XII 1931
"16" XII 1931 a
Kaitseministrile
Lauajuhend No. 2759.
Palun seisukohta wõtta
kuidagi wõimalik palwesaatjale
ja mulle ettekanda, kas on
wastu tulla.
Reserv. leitnant Arthur Nieminen
Eluk: Narva Vestervalli 23-2.
KANTSELEI KANTSELEI
1918a. lõpul tulin Soome esimese vabatahtlikude
salgaga Eestimaale, et osavõtta vennasrahva vabadus-
sõjast. Kui Soome salk lahkus Eestist tehti minule
ettepanek Eesti korraldusvalitsuse poolt, astuda Eesti
ratsaväe teenistusse, sest sõda oli käimas ja Eestis
ratsaväe ohvitseridest suur puudus. Võtsin ettepaneku
astusin IV. 19a. teenistusse. Olen käige aja kuni sõja-
lõpuni, eesliinil teeninud, ning käikidest, ette tulnud
lahingutest osa võtnud. Olen lahingus põrutada
saanud. Vahvuse eest on minule vab. rist annetatud.
Teenisin Ratsarügemendis ligi 10a. Enamasti
iseseisvatel kohtadel. Attestatsioonid olid alati head
isegi väga head.
rügementi üle vastu enese tahtmist. Sellega rikuti,
need lepingud ja tingimised, missuguste põhjal Eesti
teenistusse astusin. Olin näus teenima, ainult
ratsaväes kui ratsaväetane,
Selle tõttu, ning et minul tervisline seisukord
wilets oli, esinesin möödaläinud aastal palvega, et
mind kaitseväe teenistusest vabastataks ja pensioni
peale määrataks. Mind vabastati - kuid pensioni
ei määratud, sest komisjonid leidsid mind tee-
Hra Vabariigi Peaminister
Võin kinnitada aumehe sõnaga,
et olen süütu, mispärast
paluksin kaitsta mitnu huvisid.
Arstide üteluse järele üheks
tähtsamaks teguriks ravi juures
on peale meditsiinide ravimustoit.
Paluksin minu palvele vastu tulla
arsti ettekirjutuse kohaselt.
Eesti Wabarigi Walitsule
Roman ja Walter v. Glehni
elukoht Tallinnas, Aia uul. N12
11. oktoobril 1919
No 4046
Siseministri korralduse põhjal, mis militsa
läbi 8 skp äraanti, peame meie ühes teiste
majaelanikkudega kolme päewa jooksul omast
majast lahkuma, mida otsastatud on Töö- ja
Hoole Kande ministeriumil anda. Seda käsku
on juba sellepärast woimata taita, ka koige
paremal tahtmisel et praegu kuskil wabaid
ruumisid saada ei ole. Pealigi siseministri
korraldus seaduse wastane sest et Eesti Waba-
rigi seaduste põhjal erawarandust rekwiree-
rida wõiwad ainult sellekohased rekwireerimise
kommisjonid, kus ka majaomanik, kui ka koik
teised asjast huwitatud inimesest oma oigusi
kaitsta woiwad ja mille otsuste peale
woimalik on seadustes ettenähtud juhtu-
Palun kaotage ka need ajalehes ja
inimestest mitte öiglasiks ja otstarbetud
eksamid pro- ja gümnasiumides
Seesama.
Riiklikel eksami kommisjonis Tallinnas
ei peata kavast kinni nii nurisevad mitmed
vaid nõutakse üle pro- ehk gümnasiumi
korra. Palun seda järele vaadata
Et mitte eksitub siia nagu küsiksid eksami-
komisjoni liikmed rohkem kui määratud
see ei ole õige kuid neile saadetud kawa.
ületab pr- ja gümnasiumi korrad
Andestage!
Saadud 30. sept. 1932 a
Lauajuhend No 1969.
et hea Riigivanema
käsutuses ei ole summe
millest võiks laenu anda
palutud otstarbeks . -
Härra Riigivanem
kod. Karolus Torpel
eluk. Telliskivi t 19-42
Käesolevaga pööran tõsise palvega Teie poole, mind
minu raskes seisukorras aidata. Oman Raasikul era meierei
missuguse omandasin völgadega, kuid millised völad olen
jöudnud peaaegu kõik tasuda. Käesoleva aasta alul halvenes
minu tervisline seisukord, mille tõttu sunnitud olin Tallinna
asuma, jättes meieri palgalise meieri hooleks, kes aga ühes
majaomanikuga, minu waldust kurjasti kasutates, meierei
poolmuidu üle püüdsid vötta, sealjuures mind majandusliselt
hävitada püüdes. Ühtlasi möjus piimasaaduste hindade langus,
minu, kui algaja peale, millega arvestada ei teadnud.
Nimetatud asjaoludel olin väljapääsemata seisukorras, sest
8 akt. s.a. peetakse minu omandusele oksjon.
K. A. Härra Riigivanem, palun Teid minule kuidagi vastu tulla,
kas Teie käes kasutada olevatest summadest, või möne muu
asutuse kaudu minule 9 kuu peale sa 650-500-suurust laenu
võimaldada, et ma uuesti tegevusse saaksin asuda. Palun
laenu, mitte kui kingitust, millise kui korralik kodanik tagasi
väiksin maksta.
Lootes, et minu tõsine palve Teie poolt lahket
vastutulekud leiab
austavalt
Karolus Torpel.
E. W. Põllutööministeeriumile, ärakiri Riigisekretärile
Harju maakonnas asuwa Lehola
ehk Kulna mõisa end. kaasomaniku
August Puschi, elukoht Tuula m. Keila w.
konsulti N. Taltsi heaksarwamist mööda oma kirjaga 12. märtsist s.a. nr 2229
all Harjumaa Riigimaade Ülemale ülesandeks, minule kui Lehola mõisa endisele
kreposteeritud kaasomanikule selle mõisa inwentari wõõrandamise aktist
ärakirja wälja anda lasta. Ärakiri toimetati mulle warsti seepeale V. ringkonna
walitseja läbi kätte.
Maareformi teostamise määruste § 45 põhjal, mis 4. weebruaril 1920 a. "Riigi
Teatajas" nr. 16/17. ilmunud, tuleb üksikutele isikutele suurmajapidamisteks
maid rentides endistele pidajatele rentimiseks eesõigus anda. Tunnistuse
järele, mis 1920. a maikuu 11. päewal nr. 1093 all Tallinna-Haapsalu
Kreposti. Jaoskonnast wälja antud, olin mina 7. juulist 1917 a. saadik
Harju maakonnas asuwa Lehola ehk Kulna mõisa kreposteeritud kaasomanik
ja oleks seega Maaref. teost. määr. § 45 otsekohese mõtte järele minul ja minu
äimehe Eduard Lauril, kes wiimane niisamuti tähendatud mõisa end. kre-
posteeritud kaasomanik, riigistatud, Lehola mõisa rendile saamiseks eesõigus.
Nagu siia kaasa lisatud kwitungi ärakirjast näha, kawatsesin mina
Lehola mõisa pidamisest kaasomanikuna loobuda ja wõtsin 5. aprillil
1918. a. Eduard Laurilt selle mõisa ostuhinna arwel 60.000 Wene duumarubla
riuse juures wormilikku kuju tahtsime anda, selgus, et Wene Ajutise Walitsu
se määrus 12. juulist 1917 a., mis Peaministri A. Kerenski ja Põllutööministri
Tschernowi allkirja kandis ja Wene Ajutise Walitsuse Teatajas nr. 104-14. juulis
1917 a. ilmunud oli, selleks takistusi tegi. Meile ei jäänud siis muud nõuu üle,
kui müügi-ostulepingust loobuda ja tegime Balti Eraseaduse III köite §§ 3577 ja
3579 põhjal (novatio) uue lepingu, nimelt kingituselepingu, mille Laur oma-
poolse märgu kirjaga 24. märtsil 1919 a. Põllutööministeeriumile kreposteerimise
34 p
Kui asutava kogu poolt põhiseadus
välja töötati, valiti K. Päts riigivanemaks.
1933 aasta märtsi kuus, kui pidid tulema rii-
givanema valimised, kuulutas ta välja kait-
seseisukorra, sest ennustati, et asi lõpeb hal-
vasti. 1936 aastal esitas ta rahvale ette-
paneku uue põhiseduse koostamises, see
võeti vastu ja valimine läks suure
"poolt" häälte enamusega läbi.
24 p
1917. a. mil oli Venemaal teine revolutsioon ja või-
mule pääsesid enamlased võimule. Enamlaste
poolt aeti ka laiali eesti maapäev eesotsas K. Pät-
siga. Seisukord oli raske. Samal ajal tegid ka
lahkuma meie maalt. Selle vahe-ajal otsustasid
Eestlased enda maa kuulutada demokraatlikuks vaba-
(riik)