Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Kodanlus, kellele kogu asi sama ootamata tuli kui proletariaadilegi,
ei loonud sel päeval kuni öhtuni mingisuguseid oma vöimuasutusi ega näida
oma vöimu.Ainult sotsialistid-revolutsionäärid, praegused iseseisvad, aval
dasid suurt aktiivsust ja püüdsid köigepäält miilitsa kaasabil (mis ena-
muses kommunistidest koos seisis) organiseerida oma söjariistus jöudu ja
harata vöimu.
See tekitas linna jäänud kommunistide seas mötte katsuda uuesti vöimu
oma kätte vötta kohalejäänud söjariistutatud jöudude abil ning vöimu aval-
dama hakata linnavalitsuse kaudu, mis oli paigalejaanud seltsimeeste käes
kuna täidesaatev komitee ning üleüldse köik nöukogulised asutused olid
täitsa rüüstatud.
Sama grupp otsustas öhtul linnavalitsuse kaudu kokku kutsuda voli-
kogu, et tekkinud tingimusis ja seisukorras kasutada ka seda asutust.ame-
tiühisuste, partei ning Tallinna nöukogu majad vöeti päeval uuesti meie
seltsimeeste kätte, organiseeriti möned söjariistutatud salgad, tehti kat-
set ametühisuste üleüldist koosolekut korraldada jne.Kuid ilmus peagi,et
proletaarsed read olid sündmuse s.o. juhtivate nöukoguliste asutuste pö-
genemise tagajärjel liialt köigutatud ning nörgendatud, kuna kodanlus oli
suutnud hiliseks öhtuks organiseerida ja söjariistade ladud oma kätte vöt-
tes, moodustada enda valged väesalgad, suurearvulisemad, kui tööliste omad.
Ainult sel öhtul saadi linnas teada, et liginevad Saksa väed.
Päev hiljem, 25/II kella üheksa jöudis linna esimene väikearvuline
ratsameeste salk - köigist 20 - 30 meest. Hilja öhtul tulid veel möned sal-
gad, kuna Saksa vägede pääosa jöudis kohale järgmisel päivil.
Saksa vägede tuleku järele läks kogu vöim Saksa väejuhatuse ning Bal-
ti parunite kätte.
Peagi arreteeriti sms. Vöölmann ja paljud teised seltsimehed.Hiljem
lasti Vöölmann "linna asjaajamise üleandmiseks," välja ning viimne asus pö-
randaalla.
Pörandaall olles töötas Vöölmann kommunistliku partei salajaste orga-
nisatsioonide moodustamise kallal ja tegi selle töö edukult, korraldades
köigis vabrikuid kollektiivid, liites neid linnakomiteesse ning pidades
linnas terve rea salajasi koosolekuid.
Teisetpoolt kogus ta andmeid tol ajal Eestis möllavast valgest ter-
ldisesse üleskutsesse - protesti, millega kavatseti pöörduda kogu Euroopa
organiseeritud proletariaadi poole.
Aprilli keskpäivil tuleb Vöölmann Peterburi.
Löpuks otsustab komisjon köiki tunnistajaina ülesantud seltsimehi
järgmisel komisjooni istangul 10-dal s.k.p. üle kuulata.
VKP.Eesti osakondade keskkomitee liikmed (allkirjad) Mägi,Ikmelt ,
Palvadre, Isak, Peterson.
Kätte telliskivid ja ker-
kivad linnad, nagu
seened. Eitede laulude
saatel on mähkmes,
abiellub ja sureb vene
inimene. Kõik teelised:
aadlikud ja mitteaad-
likud kihutavad pos-
tipoiste laulude saatel.
Musta mere ääres laulab
vanarahva laulu habe-
metu, tõmmu, pigi-
vurruline kasakas, laadi-
des oma arkebuusi;
seal teises otsas aga,
ujuval jääpangal, püüab
Vene tööstur ahinguga
Vaala venitades laulu.
Kas meil ei ole, millest
oma ooperit koostada?
Glinka ooper on vaid
suurepärane algus.
Väga kaasaegselt
Kõlavad Gogoli sõnad
rahvuslikkuse kohta:
"... tõeline rahvuslikkus
ei seisne mitte sarafani
kirjeldamises, vaid rahva
hinges. Poeet võib ka
siis olla rahvuslik, kui
ta kirjeldab kõrvalist
maailma, aga vaatab
temale oma rahvusliku
stiihia silmadega, kogu
rahva silmadega, kui
ta tunneb ja kõneleb
nii, et ta kaasmaalas-
tele näib, nagu tunneksid
ja räägiksid nad ise."
kontsert, Vokaalmuusika - Šaporini romanssid
klassikalistele tekstidele, vokaaltsüklid. Väljapaistvad
saavutused marsilaulu alal. Temaatika avardumine
ja mitmekülgsus tänapäeva elu, nõukogude inimeste
töö ja tegevuse kajastamisel. Ooperiloomingu areng.
balleti edusammud - E. Kapi "Kalevipoeg", Balasanjani
J. Meituse "Noor kaardivägi". Žukovski "Kõigest südamest"
ja selle kriitika - partei juhtiv ja suunav osa nõukogude
panus nõukogude ooperi loomingus. Šaporini ooper
"Dekabristid".
Nõukogude muusikakultuur sammub pidevalt
tõusuteed, rikastudes üha uute žanride ja vormidega
järgides partei juhised, on nõukogude heliloojad
saavutanud märkimisväärseid edusamme
Nelikümmend aastat võitlust realistliku, rahva-
lähedase kunsti eest on lõppunud realistliku
suurema võiduga kõigil loomingualadel. Nõukogude
muusika suur osa töötajate kommunistlikul
kasvatamisel ja nende nõudlikkuse kasv ühen-
duks kultuurilise taseme lakkamatu tõusuga.
Eelseisvad ülesanded - luua nõukogude klassi-
kaline ooper ja sümfonism. Nõukogude
muusikakultuuri ülemaailmne tähtsus.
Nõukogude muusika kui ainuke jõud maail-
mas, mis suudab pidurdada muusika deka-
dentlikku lagunemist kapitalistlikes maades
ja tema viljastav mõju rahvademokraatia
maade ja kogu maailma progressiiivse
muusikakultuurii arengule.
Külvand
Laul ja romanss
1. Sissejuhatus. Laulmine kui laialdasin musitseerimis-
vorm. Laulus on ajaloo vältel avaldunud inimeste sügavaimad
tunded ja suurimad püüdlused. Laulus väljendub rahvaste ajalugu
ja võitlus tuleviku eest.
2. Muusika ja muusikalise mõtlemise tekkimine ja primi-
tiivsed astmed loodusrahvaste juures (lühidalt).
3. Rahvalaul kui professionaalse muusika alus. Rahvalaulu
temaatika. Rahvalaulu võitlus klassiühiskonnas valitsevate
klasside muusikaga (keskajal kirikuga, kodanlikul ajal
kabaree ja džassimuusikaga) Rahvalaulu uued arengupers-
pektiivid nõukogude ühiskonnas.  [ Näited ].
4. Vokaalloomingu mitmesuguseist anreist. Klassikute laulu-
looming, selle side rahvalauluga. Meis on rahvalikkus
ja millest see sõttub.
4. Vokaalloomingu mitmesuguseist žanreist. Laul (kitsamas
mõttes - kupleeline, refääniga, läbi komponeeritud) romanss
(selle iseärasused üldse, tekkimine) ballaad, vokaalpoeem,
Laulu kasutamine suurvormides (aaria, arioso, vokaalansamblid,
koorid). Lauluvormi kasutamine instrumentaalmuusikas
Lääne klassikute vokaallooming. [ Näited ]
5. Vene romanss, selle ajalooline areng. Või Teised vokaal-
muusika žanrid vene klassikute juures. [ Näited ]
6. Nõukogude laul ja romanss. Lühidalt teistest [ Naited ]
7. Kokkuvõte. Milles seisab laulu tähtsus tänapäeval.
Millest laulavad nõukogude inimesed.
ajalugu, elav ja ere, täis
värve ja tõde mis pal-
jastavad rahva kogu elu...
Nad on mineviku haua-
kivid, veel enam kui
hauakivid: kivi ilukõne-
lise reljeefiga, ajaloolise
raidkirjaga - mitte kui-
dagi ei ole selle elava,
minevikust kõneleva
kroonika väärne."
Rahutu kiindumusega
küsib suur kirjanik:
"Olis on temas, selles
laulus? Olis kutsub ja
nuuksub ja haarab
südant?" Ja vastab
sellele - laul on kodumaa,
kodumaa armastus on ka
armastus tema laulude vastu.
Omamoodi kui mures
rahvalaulule ja muusikale
üldse on banduristi mängu
kirjeldus "Sorotšintsõ aasta-
laadas", Kuulates bandu-
risti " inimesed, kelle mor-
nidel nägudel pole vist
sajandeid vilksatanud
naeratust, trambivad
jalgadega ja väristavad
õlgu. Kõik lendab, kõik
tantsib." Nii mängib
baudurist, "et näib, nagu
mängiksid keeled ise:
ja ümber on rahvas,
vanad inimesed lange-
tatud päi, noored aga,
tõstnud silmad Vana-
mehele ja julgemata isegi
Neid sõnu tahaks ikka
ja jälle korrata täna,
meie nõukogude ajal,
meie nõukogude heliloo-
jaile, kes nii mõnigi
kord oma muusikas
tegelevad veel "Sarafani
kirjeldamisega..."
Vene klassikaline
muusika, saanud alguse
Glinka loomingus, kasvas
tõeliselt rahvuslikuks ja
rahvalikuks loominguks
ja Gogoli enda teosed
said aluseks mitmele
surematule klassikalisele
muusikeateosele.
Gogoli loomingust
on heliloojaid kõige
sagedaminei haaranud
Taras Bulba kuju, vene
rahva jõu ja alista-
matuse sümbol. Ka
jutustused "Õhtud talus
Dikanka lähedal" on
sageli saanud muusikalise
kehastuse. Need jutustused
on rikkad rahvaloomin-
guliste elementide poolest.
Neis elavad rahva jutus-
tused vanast ajast, rahva
loodud fantastilised
kujud ja toredad lopsa-
kad laulu- ja naeru-
himulised ukraina
külaelanikud ise. Kõik
see on väga tänulik
materjal ooperi loomiseks
"Jõuluöö" on üks neist
Teesid
loeng-Kontserdlile
"Nelikümmend aastat nõukogude muusikat"
Sissejuhatus
suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni
40. aastapäev - üldrahvalik pidupäev, millal
tehakse kokkuvõtteid kõikidest saavutustest.
Nõukogude muusikakultuuri osatähtsus
kommunistlikus ülesehitustöös. Üldiseloomus-
tus nõuvogude muusika arengule kui visale
võitlusele rahvaliku, realistliku muusikaloo-
mingu eest.
Vene muusikaelu enne Oktoobrirevolutsi-
ooni
olukord vene muusikaelus möödunud sa-
jandi lõpul ja 20. sajandi algul. Iseloomustas
tsaarivenemaa kultuuripärandile. Modernistlike
tendentside tungimine vene muusikasse. Kahe-
kultuuri võitlus. Vene klassikute traditsioonide
elulikus ja püsivus. Rimski-Korsakov ja Stassov
modermismist. 1905. a. sündmused ja sellele järg-
nend reaktsiooni mõju intelligentsile ning
dekadentsi arengule. Ooperimuusika langus.
Teine külg revolutsi eelse perioodi muusikakultuu-
ris. Elujõulised tendentsid klassikalisel pinnal-
Glasunov, Tanejev, Sjadov, 3 Ippolstov-Svanov,
Glies, Rahmaninov. Rahvuslike muusika-
kultuuride võrsed. Vene revolutsiooniline laul.
selle olemus ja tähtsus. Revolutsioonilistele
ludes, V. Tormise miniatuurid "Neli kildu"
./.vastavad näited./.
Eesti nõukogulik muusikakultuur on õigel ja
avaral arenguteel, seda soodustab tugev professio-
naalne kaader nii heliloojate kui ka interpreetide
osas. Oluline joon - meie heliloojate looming
rajaneb kindlatel traditsioonidel, mis pärinevad
Peterburi konservatooriumist, kus meie vanema
põlvkonna heliloojad omandasid need alused vene
heliloojate - klassikute juhendamisel. Võrdlus teiste
Baltimaadega, kus ei ole veel kindlaks kujunenud
rahvuslikku koolkonda. A. Kapi H. Elleri, M. Saare,
kasvatamisel. Loomingulised eesmärgid ja arengu-
perspektiivid.
E. Kapi saavutusi nõukogude heliloomingu arendamisel
on hinnatud kõrgelt osustades talle kolmel korral Stalini
preemia laureaadi nimetuse.
Tänasel autorikontsertil esmakordselt ettekandmisele
tulev E. Kapi sümfoonia Nr. 2 (g-moll) ei ole helilooja
poolt loodud küll konkreetse programmiteosena, kuid
muusikaliste kujundite eredus ja dramaturgiliselt selge ja
kontseptsiooni, mis kajastab nõukogude inimese võitlust
sügavalt inimlik ja kaasavalt emotsionaalne põhi toon.
Sümfoonia I osa (Moderato сon moto. Allegro energico) peapartii
aluseks on eesti rahvaviis "Ei saa mitte vaiki olla",
mida ekspositsioonis omal lüürilise iseloomu, kuid teose
arengus omandab rühikalt võitleva ja otsustavalt
kerge ja tantsuline
tahtekindla karakteri. Ka kõrvalpartii toetub rahva-
viisile ("Tütre tänu"). Töötluses omab peamist kohta
peapartii materjal, mis jõulises arenduses kasvab
pidulikuks ja monumentaalseks kokkuvõttes kogu esimesele
osale. II osa (Andante) on antud helilooja poolt
lüürilises plaanis meenutades hällilaulu-laadi. Viisilise
materjalina on helilooja E. Kapp nõu kasutanud rahva-
laulu lähedast algupärast meloodiliost alget. Keskmises osas
ilumb jällegi I osa peapartii, mis otsekui kutsub valvsusele
seista rahva õnne eest. Sümfoonia finaal. (Moderato Allegro
kindlaks
vivace), algab lühida sissejuhatusega on omalaadse
vormilise ülesehitusega, mille Siin raamivad kaks, torma-
veelgi teravamalt murrab jällegi I osa peapartii jäädes
võimsalt ja sedapuhku mažoorselt kõlama kogu sümfoonia
apoteoosina.
meister Kastalski kirjutas
koorilaulud "Surnud
hingede" tekstide - epi-
soodile kihutavast
troikast, vaba Venemaa
sümbolist, millega Gogol
oma teose lõpetab.
Ka nõukogude heli-
loojad on oma loomingus
kasutanud Gogoli kir-
janduslikku pärandit.
Nende hulgas õnnestunu-
mad teosed on Assasfjevi
ballett "Jõuluöö" ja
Glieri ballett "Terras Bulba".
Gogoli jutustusi
on muusikateoste süžeena
kasutatud ka väljaspool
Nõukogude Liidu piire.
1915-16 aastail on loo-
dud sümfooniline rap-
soodia "Taras Bulba"
selle autoriks oli tšehhi
helilooja Janatšek.
"... ei leidu maailmas
selliseid piinu, mis mur-
raksid Vene rahva jõu"
- nende sõnade pärast,
mis langevad tulistesse
südemetesse, tuleriida
leeki, millel lõpetas oma
elu kuulsusrikas kasakate
hetman Taras Bulba,
lõin ma selle rapsoodia
Gogoli jutustuse aineil...
kirjutas tšehhi heli-
looja oma rapsoodia
lauludele iseloomustavate intonatsioonide ja võtete
kajastumine tänapäeva muusikalooomingus.
Nõukogude muusika aastail 1917-1932
Oktoobrirevolutsiooni tohutu suur tähtsus muusi-
kakultuurile. Partei ja nõukogude valitsuse hoolitses
muusikakultuuri eest. Esimised dekreedid muu-
sika alal 1918. a. Muusikaelu kodusõja aastail.
Muusikapropaganda - kontserdid, agit vagunid,
rindebrigaadid, kunstiline isetegevus. Esimesed
katsetused massilaulu alal. Kunstiliste organisat-
sioonide tekkimine 20.-ndail aastail. ASM :
tegevus formalistliku suuna esindajad. RHPM
ja selle osatähtsus. Realistliku suuna esindajad
Glier ja Assafjev, Davidenko. Organisatsioonilise
ümberkorralduse vajalikkus 30. aastail.
Nõukogude muusika aastail 1932-1941.
NSKP Keskkomitee otsus 23.aprillist 1932 ja
selle tähtsus nõukogude muusika arengus. Nõukogude
Heliloojate Liidu organiseerimine. Autorite pöördu-
mine kaasaegse temaatika poole. Laululoomingu
otsing - Aleksandrovi, Dunajevski, Zahharovi, t.
looming. Võitlus formalistliku suuna taaselusta-
mise katsega. "Pravda" artiklid 28. jaanuaril
ja 6. veebruaril 1936 - "segadus muusika asemel"
ja "Balletivõltsing". Nende artiklite ajalooline
tähtsus. Vastuolulised tendentsid nõukogude
muusikas 1936-1941. Vennasvabariikide kunsti-
dekaadid Moskvas. Nõukogude interpreetide
edu rahvusvahelises ulatuses. Laululoomingu
otsing Vennasvabariikide rahvusliku muusi-
kakultuuride areng ja väljapaistvad loomin-
gulised saavutused - eriti ooperimuusika
alati tundis väga suurt
huvi rahva vanade
kommete ja rahvafan-
tastika vastu, kasutas
ooperiteemana ära ka
Gogoli "Maiöö". Muusika,
mis Gogoli jutustustes
elab tekstis, sõnade
taga on nendes ooperites
vorminud eredaid muu-
sikalisi kujundeid, alati
väikseid oma rahva lau-
lulises kõlavuses, humoori-
kuses ja lopsakuses.
Gogoli loomingut oma
muusikas on korduvalt
kasutanud ka Mussorgski
1868. a. alustas ta tööd
ooperiga "Naisevõtt", Mussorgski
sooviks oli "anda muusikas
edasi inikeõne kunsti - 137
liselt tema kõige pee-
neemates varjundites."
Selleks oli muidugi
Gogoli keel äämiselt
sobiv materjal. Ja Mus-
sorgski säilitaski Gogoli
teksti muutmatult.
Ooper jäi aga lõpeta-
mata ning Mussorgski
töö viis lõpule helilooja
Ippolitov - Svanov. 1931. a.
esitati ooper Moskva
raadioteatris.
Möödunud aastal
toodi Moskva suure
Nõukogude Eesti muusika areng.
(Teesid loeng-kontserdile)
ENSV 17.aastapäevaks
seitsmeteistkümne aasta jooksul on maailmas
toimunud väga palju. On muutunud riikide ja
rahvaste saatus, kasvanud elujõulised, tugevad
ja nooruslikud rahvademokraatia maad. Kogu
maailmas toimub võitlus õitsengu ja progressi
eest ja selle eesotsas kisab meie koduuma - Nõuko-
gude liit. Nende aastate jooksul on vennasrahvad
teinud läbi suure arengu, nende hulgas ka meie
vabariik ning meie vestluse eesmärgiks on heita
pilk eesti nõukoguliku muusikakultuuri arengule.
Sõjaeelne periood
1940. a. juuni pöörde tähtus eesti kultuurielus.
Saavutused nõukogude võimu esimesel aastal.
Ideeline murrang kunstitegelaste teadvuses. Iseloo-
mustus sellele pärandile, mille meie muusikakultuur
sai kodanlikult Eestilt. Kodanliku muusika-
kultuuri tase ei olnud eriti tugeva forma-
siivsete suundadega vanema põlvkonna heli-
loojate loomingus. Samuti oli oluline 1905. ja
1917. a. revolutsiooniliste sündmuste mõju
Eestis. Formalismi elementide levik ja areng
ning kahe kultuuri vaheline võitlus.
1940. a. murranguline tähtsus. ettevalmistus
teosed. E. Kapi "Kalevipoeg" H. Elleri "13 pala",
esimesed massilaulud.
Suure Isamaasõja aegne periood
Eesti muusikud okupatsioonipäevil. Enamus
E. Kapi "Vabaduse laulik". Ooperi muusikalise keele 21 3
iseloomustus. "Vabaduse lauliku" uudsed momendid - intonat-
sioonide kompleksus, stseen - monoloogi sissetoomine. Muusi-
kaliste karakterite käsitluse võrdlus G. Ernesaksaga - olus-
tikuliste ja psühholoogiliste aktsentide vahekord.
./näide/.
uued ooperid - L. Normeti "Valgus Koordis" ja G. Erne-
saksa "Käsikäes". Uudsed momendid G. Ernesaksa
ooperis - üldkoloriit, reljeefsed karakterid ja nende
loomise võtted. Mihkli intomatsioonide kompleks ja selle
side rahvaliku lauluga
./Näide/.
Ooperi põhikonflikt ja selle kajastumine üksikutes
tegelaskujudes. Mari intonatsioonid ja nende võrdlus-
Mihkliga - nende duett.
Eesti heliloojate tegevus uute ooperite loomisel
ja loomingulised kavatsused.
ballelt, operett ja lavamuusika
L. Austeri ballett "Tiina" ja selle üldiseloomustus
E. Kapi "Kullaketrajad" ja selle osatähtsus. "Tiina"
ja "Kullaketrajate" võrdlus uute žanridena.
Eesti heliloojate uued balletid - H. Jürisalu
ballelt "Võitlus põhja konnaga", J. Koha lasteballett
"Kuri kuningatütar" ja H. Otsa "Jaaniöö"
Operett. Kõrveri ja Normeti "Hermese kannul",
Arro- Normeti "Rummu Jüri" ja B. Kõrveri "Ainult
unistus". Nende võrdlus ja iseloomustus
Muusika draamateosteel - "Antonius ja Kleopatra",
"Kolm Musketäri". Filmimuusika.
Koori= ja massilaul
üldiseloomustus - temaatika avardumine,
mitmekülgus. Meie väljapastvate koorilaulu-
meistrite looming - G. Ernesaks, E. Kapp, V. Kapp, 7.
alal. Oratooriumid - M. Kovali "Jemeljan Pugatšov", (2)
Šaporini "Kuliskovo väljal". Ooperilooming - Dzenžinski
"Ülesküntud uudismaa" Hrennikovi "Tormi", Kabalevski/ 8
"Colas Breugnon". Prokofjevi kantaadid "Aleksander
Nevski" ja "Tervitus" ja tema ballett "Romeo ja Julia"
Šostakvitsi 5. sümfoonia. Edasine võitlus realistliku
ja formalistliku suuna vahel nõukogude muusika.
Nõukogude muusika Suure Isamaast ja aastail
suur patriotiline tõus ja selle väljendumine muusikas,
ussovi, Blanteri, Movikovi jt. looming. Sünfoonilise
ja kammermuusika mahajäämus. Oratoorium ja
kantaat - Štogarenko "Minu ukraina" ja Šaporini
"Jutustus võitlusest vene maa pärast, Šostakvitši 7.
sümfoonia.
NLKP Keskkomitee otsus 10. veebr. 1948.
konkreetse temaatika, tänapäeva patriootiliste kujude
nõrgenemine rea heloloojate loomingus 1943-44. a.
Kriisinähtused peaaegu kõikides žanrides. Selle põhju-
sed. Muusikalise modernismi elustamise katsed. Muusi-
kateaduse ja kriitika mahajäämus. NLKP keskkomitee
otsus 10.02.1948, selle olemus ja ajalooline tähtsus.
Nõukogude muusika pärast 1949. a.
Aastad pärast keskkomitee otsust kui ühe süveneva
ümberkujunemise ajajärk. Heliloojate vastus keskko-
mitee otsusele - teosed kantaadi ja oratooriumi žanris.
Märkimisväärsed saavutused sümfoonilise loomingu
alal, eriti programmilise sümfoonilise muusika
osas. Suured edusammud instrumentaalkontsertide
„Taras Bulbat“, „Õhtud
talus Dikanka lähedal“
kõlavad aga nagu oma-
pärased vabad ja rikkad
laulud.
Muusika Gogoli proosas
ei ole aga ainult tema
kirjanikukeele kõlavuses.
Muusika kõlab vastu ka
tema teoste sisust. Kõik-
jal Gogoli loomingus
elab rahvalaul. Laul
kõlab Sorotšintsi aasta-
laadal ja mai ööl,
lauldes unistab Paraska
armastusest ja surnud
hingede ängistavasse
nürimeelsusse toob värskust
sõudjate jõuline laul.
Ka loodus kõlab Gogoli
kirjelduses lauluna.
„Kuidas ma Teid
armastan!... Mu rõõm,
mu elu! Laulud! Ma ei
saa elada ilma lauludeta!.
Mis on need kuivad
kroonikad, milles ma prae-
gu tuhnin, nende kõlavate
elavate kroonikate kõrval!“
loeme Gogoli kirjast
Maksimovitšile, silmapaist-
vale ajaloolasele ja etno-
graafile 1833-st aastast.
Rahvalaul oli Gogolile
tõeliseks kroonikaks ajaloo
uurimisel. „Nad on rahva
ENSV rahvakunstnik Stalini preemia laureaat
Eugen Kapp.
Eugen Arturi p Kapp sündis 26. mail 1908. aastal Astrahhanis,
kus ta isa oli kohaliku Vene Muusikaseltsi osakonna ja muusika-
kooli direktoriks. 12- aastasena siirdub E. Kapp vanematega Tallinna.
Oma muusikalise hariduse omandas E. Kapp Tallinna Konserva-
toorimis, kus 1931. aastal lõpetab kompositsiooni klassi prof. A. Kapi
juures. Ta silmapaistvamateks töödeks varasemal loomingu-
perioodil on sümfooniline poeem "Tasuja", klaveritrio, viiulisonaat
ning mõningad instrumentaal ja vokaalpalad.
Nõukogude korra kehtestamisel Eesti 1940 asub E. Kapp looma
balletti "Kalevipoeg", mille esimene algne redaktsioon valmib 1941.a.
Suure isamaasõja aastail annab E. Kapp oma arvuka ja mitme-
kesise loominguga, mida kannab tugev patriootiline põhitoon
väärtusliku panuse meie rahva võiduüritusse. Nii valmivad E. Kapil
Jaroslavlis ta esimene- patriootlike sümfoonia, muusika lavastu-
sele "Juunipäev", viiulisonaat, rohked koori ja soololaulud jne.
Sellest ajast on pärit ka ooper "Tasuleegid" (libretto P. Rummo),
mille ta lõpule viib juba vabastatud Nõukogude Eestis.
Suure Isamaasõja järgsetel aastatel teeb E. Kapp suure töö
eesti nõukoguliku muusikakultuuri arendamisel töötades nii
loojate Liitu ja Tallinna Riiklikku Konservatooriumit.
Selle perioodi loomingust kerkivad esile ooper "Vabaduse laulik"
(libretto P. Rummo), ballett "Kalevipoeg", äsja lõpetatud sümfoonia
"Tallinna pildid" ning rida instrumentaal ja vokaalpalu.
neist, kes jäid okupantide territooriumile, vaikisid. 2
Episoodid aktiivsest võitlusest ja vastupanust. V. Rei-
mani tegevus. Eesti muusikud NSV Liidu tagalas. 20
Tagala perioodi tähtsus uute loominguliste printsiipide
väljakujunemisel. ERKA osatähtsus eesti muusika
propageerijana. Uued jooned kooriloomingus. Eesti
Heliloojate sümfooniline ja vokaalsümfooniline
looming. Marsilaulu žanri areng. E. Arro loomin-
guline kujunemine ja tema tegevus.
(näited)
E. Kapi ooper "Tasuleegd". Selle osatähtsus eesti
nõukogulikus muusika kultuuris. Üldhinnang
näited
eesti heliloojate tegevusele ja nende loomingule
sõjapäevil.
sõjajärgne periood ja ooperilooming
Üldiseloomustus sõjajärgsele olukorrale eriti
muusikaelus. Võitlus realismi eest, ja selle seos
analoogiliste nähtustega kogu nõukogude muusi-
kaelus. NLKP KK otsus 10.02.1948 ja selle mõju
eesti nõukoguliku muusikakultuuri arengule.
Võitluse teravnemine ideoloogilisel rindel ja
heliloojate püüded uute, realistlike teoste loomises.
sõjajärgsel perioodil on eesti muusikakultuur
rikastunud uute žanridega ja paljude väärtus-
like teostega. Muusikakultuuri arengu käsitlus
üksikute žanride kaupa. Ooper kui üks vilja-
kamaid žanreid eesti heliloojate loomingus.
Iseloomustus G. Erneseksa ooperile "Pühajärv"
ja E. Kapi balletile "Kalevipoeg". G. Ernesaksa
"Tormide rand", selle ooperi iseärasused, rahva-
loomingu käsitlus ja Ernesaksa kallak muusi-
kaliste karakterite loomisele, Dramaturgilise
kontrastsuse printsiip.
./Näited/.
Esimene eesti kogu nõukogulikul temaatikal-
teatri filiaalis lavale
teine Mussorgski ooper
Gogoli jutustuste aineil
"Sorotšintsõ aastalaat."
Ukraina rahvalaulu-
de intonatsioonidest
elav ja rõõmus on see
ooper. Üks armastatuimaid
Gogoli - temaatilisi
oopereid. Ka seda
ooperit ei lõpetanud
Mussorgski ise. Paljud
heliloojad töötasid
selle kallal, nende
hulgas Ljadov ja Cui
ja praegu läheb ooper
nõukogude helilooja
Schebalini redaktsioonis.
Ukraina rahvuslik
ooper on tervikuna
/38
Gogoli jutustustest välja
kasvanud. Lõssenko,
Ukraina klassikaline
helilooja, lõi "Jõuluöö"
aineil nii ooperi kui
ka opereti samuti
ooperid "Uppunu"
( "Mai öö" järgi) ja
"Taras Bulba". "Taras
Bulbat on ooperi süžeena
kasutanud paljud
heliloojad, Lõssenko
ooper on seni parim
sellel teemal.
Seni vene koorilaulu-
Gogoli nimi on ja
jääb osale muusika -
armastajale kalliks -
kui suure kirjaniku
nimi ja kui suure
muusika sõbra nimi,
kelle loomingust
heliloojad võivad
lõputult ammutada
ikka suuri eredaid
muusikalisi mõtteid.
O. Turik
jutustustest, mida heli-
loojad sageli on kasu-
tanud ooperi süžeena.
Vene klassikaline helilooja
Serov püüdis esimesena
"Jõuluöö" värvikaid ja
sügavalt poeetilisi
kujusid kehastada
muusikas. Ooper, mille
loomist ta alustas
1871. a. jäi aga pooleli
1873. aastal kuulutas
Vene muusika selts.
välja konkursi ooperi
"Sepp Vakula" loomiseks.
"Jõuluöö" teemal.
Konkursil esitati 7 oo-
perit, nende hulgas
Ka Tšaikovski oma, mis
võitiski nii konkursi
esimese kui ka teise
preemia. Tšaitkovski
armastas väga seda oma
ooperit. Hiljem 1885. a.
töötas ta ooperi uuesti
ümber, kirjutas rida
uusi stseene ja sellest
ajast elab "Sepp Vakula"
"Kuldkingakeste" nime all.
Samale teemale
kirjutas oma ooperi
"Jõuluöö" ka Rimski-
Korssakov, kasutades
Gogoli algupärast teksti
peagu täielikult.
Rimski-Korssakov, kes ise
Gogol ja muusika
Pole palju kirjanikke,
kelle loomingus muusika
omaks sellist tähtsat ja
orgaanilist kohta, nagu
Gogolil. Kui kõneldakse
Gogoli teostest, siis ei
minda kunagi mööda
Gogoli keele musikaalsusest,
kõlavusest, rütmikusest.
Gogol on musikaalse
proosa looja. Oma
Suurima teose „Surnud
hinged“ nimetas Gogol
ise poeemiks. Poeemiks
võib nimetada ka
sosistada omavahel." See
suur armastus oma rahva
laulude vastu oli ka
Gogoli leule rikkuse ja
kõlavuse allikaks.
Gogol-suur kirjanik -
oli oma rahva õpilane .
Väikevene lauludest, Gogoli
kodu lauludest on ki-
janike kirjutanud artikli,
sügava oma rahva ja
tuua kunsti mõistmise
poolest, värvika ja kujund-
liku oma väljenduslaadilt.
Gogolit huvitas ka
vene kaasaegne muusika,
selle saatus. Elavalt
reageeris ta sündmustele.
muusikaelus. Gogol oli
üks esimesi, kes mõistsid
Glinka ooperi "Ivan Sussanin",
kui esimese vene klassika-
lise ooperi tähtsust. Oma
artiklis "Peterburi märkmed
1836-st aastast" kirjutabtab
Gogol: "Millise ooperi"
võiks luua meie rahvus-
likkudest viisidest! Näi-
dake mulle rahvast,
kellel oleks rohkem
laule. Meie Ukraina
kõlab lauludest. Mööda
Volgat tema ülem jooksult
kuni mereni, kogu pikal
praamide vooril, kaiguvad
burlakkide laulud. Lau-
lude saatel taotakse
männilaudadest anne
kogu Venemaal. Laulu
saatel lendavad käest
Massilaulu kui kõige aktuaalsema žanri osatähts- 4
sus. Žanri ulatuslikkus ja mitmekesisus, kaasaarva-
tud ka estraadilaulud. Lüürilise laulu areng ja
selle isloomustavad jooned
/näide/
Tänapäeva elu mitmekesiste nähtuste kajastamine.
Looduse ümberkujundamise teema.
Kodumaa ja rahvaste sõpruse temaatika.
Üldised suunad koori- ja massilaulu edasises
arengus.
Sümfooniline looming
Eesti heliloojate viljakas tegevus sümfoonilise ja
vokaalsümfoonilise muusika loomisel. A. Kapi, E. Kapi
oratooriumid ning viimase "Contento grosso". Instru-
mentaalkontserdid ja sümfoonilised poeemid.
Kammermuusika
Instrumentaalse kammermuusika osatähtsus
eesti heliloojate loomingus. H. Elleri "13 pala" kui
esimene samm sel alal. Sõjaaegne kammerlooming.
Sõjajärgse perioodi väljapasitvamad teosed-
J. Elleri kvartetid, M. Saare "Eesti süidid," A. Garš -
neki ja A. Semba teosed. E. Kapi "Tallinna pildid"
jt. Romansiloomingu areng. V. Kapp kui välja-
paistvamaid romansimeistreid ja tema loomingu
iseloomustus.
./.näited./.
Vokaaltsüklid eesti heliloojate loomingus.
E. Kapi "Kodumaine loodus". J. Ojakääru
8. Parandada senist halba algorganisatsiooni
tööd abistades pidlevalt neid
oma töös algorganisatsioonides järjekind-
lalt koostada töö plaanid ja informatsioo
nid vastutaja Evart
9. vallakomitee töö parandamiseks rakendada
tööle kõik vallakomitee liikmed ning jär-
je kindlalt ära kuulata töö aruandeid üksi-
kutest töölõikudest wallakomitee istungil.
Käesoleva otsuste täitmise kontroll
panna sm. Evartile.
Koosoleku juhataja L. Evart
Protokollija: L. Pass.
ära kiri õige
L. Evart
Võisikus.
5" okt 1949a.
Võisiku valla EK(b)P ja ELKNÜ organisatsioonide ühise-
koosoleku kohta mis toimus 19. augustil 1949.a. Võisiku valla
Täitevkomitee ruumides. Koosolekust võttis osa 8 kommunisti,
üks liikme kandidaat ja 27.kommunistliku noort.
Koosolek algas kell 20.00 lõppes 23.00
1) EK(b)T KK IV pleenumi Viljandimaa komitee aktiivi otsusest
ministrite Nõukogu määruse täitmisest - soomaade kuivendamise
ja kasutustele võtmistest, ning maaprandustööde läbiviimisest.
2) Viljakoristus ja varumistööde käigust vallas ja esinenud
puuduste läbiarutamine.
3) Kommunistlike noorte Põrk, Kudli ja Iga, Ülo persunaalküsimuste
Kuulati EK(b)P Võisiku vallakomitee sekretär sm. Puiste
ettekannet EK(b)P KK IV pleenumi, EK(b) P Viljandimaa komitee
partei aktiiv otsuste kohta. Puiste ettekande kohta võtavad
sõna kommunistid sm. Saar, sm.Tamme, ja kommunistlikud noored
sm-ed. Avarand ja Kase. Kõik sõnavõtjad märkisid kui suured ja
vastutusrikkad ülesanded lasuvad kommunistidel ja kommunistlikel
noortel, ning tõid esile et Võisiku vallas on ära teha maaparandus
ja sookuivatuse osas suur töö, selleks on tarvilik organiseerida
kõik kolhoosnikud ja talupojad ning ellkõige on tarvi nende hulgas
läbiviia selgitustööd.
Otsuse projekt võetakse selle kohta vastu ühel häälel.
Otsuse projekt EK(b)P ja ELKNÜ Võisiku valla organisatsioonide
ühise koosoleku kohta. EK(b)P Viljandimaa komiteepartei aktiivi
koosoleku otsuste kohta ja EK(b)P KK IV pleenumi otsusest:
"Abinõudest NSVL. Ministrite Nõukogu määruse täitmiseks "Soomaade
kuivendamise ja kasutusele võtmise, suurte ja püsivate viljasaakide
saavutamiseks ning loomakasvatusele kindla söödabaasi organiseeri-
miseks. heinavälja külvikordade juurutamise plaanist Eesti NSV-s.
EK(b)P ja ELKNÜ Võisiku valla organisatsioonide ühine-
koosolek ärakuulanud ja läbiarutanud EK(b)P Võisiku vallakomitee
sekretäri sm. Puiste ettekande EK(b)P Viljandimaa komitee partei
aktiivi koosoleku otsuste ja EK(b)P KK IV pleenumi otsuse kohta
ja Ministrite Nõukogu määruse - sookuivatuse ja maaperandustööde
läbiviimisest ning söödabaasi kindlustamisest ja kõrgete saakide
tõstmisest. Otsustab võtta nimetatud otsused täitmiseks ning
mobiliseerib kõik kommunistid ja kummunistlikud noored selle otsuse
Kaustas on nõelutud ja
nummedatud 7 lehte.
25.09.1950.
Arvestussektori juhataja
0-47.
0.40.
vaate missugused ülesanded paneb kongress
meie vallaorganisatsioonile, vallakomiteele, alg-
organisatsioonidele ja igale kommunistlikule
Noorele. IV kongress teeb murrangu meie
kommunistlike noorte töös, kongress seab
komsomoli organisatsioonide peaülesandeks
meie partei abistamise põllumajanduse sotsia-
listlikus ümberkorraldamises.
kuulati: Ära kuulanud Viljandimaakonnas III konve-
rentsi ja ELKNÜ IV kongressi otsused ja läbi-
asutanud tahan anda ülewaate Võisiku
valla organisatsiooni tööst tehtud konve-
rentside ja kongresside vaheajal.
sm. Evart ütles Võisiku valla kommunist-
likud noored on saavutanud oma töös
teatavad edu varumiskampaanias varusid
noored vilja 85 tonni eriti hästi töötas
sm. Põrk. Metsavarumisel oma kohustuse 60 tm
sm. Iga täitis 10. jaan. 1949a. Pühapäevikute
korras on Võisiku üles töötanud 110 tm
metsamaterjali. Eriti hästi töötasid smd.
Sudov, Tasa, Ulk Niikmets ja Gerasitseva
Väljaveetud metsa on kuni tänaseni noorte
poolt 56 tm. silmapaistvalt töötas sm. Pärn
kes vedas välja 20 tm. aktsiooni korras.
kuid Võisiku valla organisatsiooni töös on
terve rida suuri puudusi. Nii ei võta
noored osa Lalsi k/n. juurde moodustatud
LKNÜ põhikirja õpperingi õppusest nagu
sm. Talviko kes peaks ise olema kõigerohkem
huvitatud poliitringide tööst sest sm. Talviko
on vastutav vallakomitee liige agitatsiooni
propakanda töö eest.
Vähe võtab noori osa "VSS. Jõud" kollektii-
vide tööst ja rahvamajade tööst mis on põh-
justatud sellega et Lalsi rahvamaja juurde
Spordikollektiivi esimees ei tahagi et komsomol
abistab spordi kollektiivi.
Vähe on tegeletud kollektiviseerimise küsimu-
sega sm. Talvik organiseeris Odiste külas näidates
oma initsiatiivi kolhoosi astumisel kuid nüüd
on läinud rohkem isevoolu teed. sm. Põrk aga
kolhoos mis on sm. Põrk'i organiseeritud. Korra-
päraselt ei tööta algorganisatsioonid ei tehta
tööplaane ega informatsioone süü lasub ka
minul et pole pidevalt kontrollitud nende
tööd. Vastutust oma töö eest ei tunne ka
veel vallakomitee liikmed nagu sm. Talvik ja
Miinmets. Lonkab ka distsipliini küsimus
Meleski klaasi vabriku algorganisatsioonis.
sm. Orr, ei ole võtnud 3. kuud osa koosole-
kutest samuti maksab ta liikmemakse
nii kuidas juhtub. Nõuan, et sm. Orr. võtaks
ennast käsile ja parandaks oma käitumist
olles eeskujuks teistele noortele.
küsimus: sm. Mehrikult sm. Orrile, miks sm. Orr
pole osavõtnud koosolekutest ja kas teda
mis kajastaks sotsialistliku võistluse tulemusi.
Esinenud puuduste kõrvaldamiseks partei ja kommunistlike noorte
üldkoosolek otsustab Lugeda kõikkide kommunistide ja kommunistlike
noorte peamiseks ülesandeks viljawarumis ja koristustööde organiseeri-
mine kolhoosides ja üksikmajapidamistes selleks.
1) Jätta kommunistid määratud kolhoosidesse ja nõuda otsustavalt vilja-
varumis ja koristustööde parandamist antud kolhoosis. Kommunistlikud
noored määrata järgmiselt lisa nr. 1.
2) Viia läbi kolhoosides agitaatorite nõupidamisi viljavarumis ja
koristustööde organiseerimisest.
3) Otsustavalt parandada viljavarumis ja viljakoristustööde läbi -
viimist erasektoris. Määrata erasektori organiseerimistööde abista-
miseks Lalsi külanõukogu kommunistid Pukk ja Pihlak.
4) kohustada kolhoosi esimees Kommunist Tammet täitma kõik kolhoosi
normid 5.septembrik s.a. ning otsustavalt parand oma kolhoosi
juhtimist.
5), Kolhoosides organiseerida kohest söödateravilja normide täitmist
selleks ärakasutada kolhoosis olevad vilja ülejäägid ja läbiviia
laenutusi kolhoosnikelt.
6) Juhtida valla kultuurala töötajate tähelepanu puudustele näitliku
agitatsiooni korraldamisele ja teha kommunistlikele noortele üles-
andeks abistada näitliku agitatsiooni organiseerimisel.
7) Nõuda kõikidelt seffidelt seflusvahekordade otsustavat parandamist
kolhoosidega, selleks läbi viia seffide nõupidamine.
8) Partei ja kommunistlike noorte ühine koosolek teeb kõikidele
kommunistidele ja kommunistlikele noortele ülesandeks täita antud
ülesanded viljakoristus ja viljavarumis perioodil, kindlustades seega
valla varumisplaani täitmist 10. septembriks s.a.
Sm. Avarand kannab ette kommunistliku noore Põrk, Endali Hansu p
personaalküsimuse ja teeb ühtlasi ettepaneku Tõrk, Endel Hansu p.
ÜLKNÜ ridadest välja heita, kuna Põrk, Endel mõrvas Avangardi“
kolhoosi liikme Parik, Ilmari, üldkoosolek ärakuulanud ja läbiaru-
tanud Tõrk, Endel Hansu p. personaalküsimuse otsustas: Põrk, Endel
Hansu p. välja heita ÜLKNÜ ridadest.
Kuulati sm. Avarandi ettekannet Iga, Ülo Korneliuse p.
personaalküsimuse kohta. Iga, Ülo Korneliuse p. oli suunatud kommunist-
like noorte organisatsiooni poolt tööle fosforiidi vabrikusse, kuid
Iga, Ülo jätis täitmata märgitud otsuse. Sm. Avarand teeb ettepaneku
välja heita Iga, Ülo Korneliuse p. ÜLKNÜ ridadest.
Kommunistide ja kommunistlike noorte ühine koosolek otsustas:
Iga, Ü lo Korneliuse p. välja heita üLKNÜ ridadest.
19. Weebruar 1949
Protokoll nr.
ELKNÜ Võisikuv valla organisatsiooni üldkooso-
lek peeti 13. veeb. 1949a. Võisikus valla T/k. algu-
sega kell 11 lõppes kell 13.10
organisatsioonis on 28 ÜLKNÜ liiget
koosolekust võttis osa 24 ÜLKNÜ liiget
Põhjusega puudus 1 ÜLKNÜ liige,
põhjuseta puudus 3 ÜLKNÜ liiget
Koosoleku juhataja: L. Enart
Protokollija L. Pass.
1. ELKNÜ Viljandimaa III konverentsi otsuste
läbiarutamine
2. ELKNÜ IV kongressi otsuste läbiarutamine.
Kuulati: sm. Aljandi ettekannet ELKNÜ Viljan-
dimaa III konverentsi otsuste kohta, milles
oli märgitud, et on saavutatud mõnin-
gates töödes teatavat edu kuid on ka
terve rida puudusi. Halvasti laekuvad
liikmemaksud jne. Vähe võtab kommu-
nistlukke noori osa sõjalis - kehakultuui
tööst millele tuleb pöörata suuremat tähele-
panu.
Kuulati: sm. Elart oma sõnavõtus andis noortele
Eestimaa L.KNÜ II kongressi otsustest üle-
ellu rakendamiseks kindlustades sellega Võisiku vallas igati
sotsialistliku põllumajanduse arengut
EK(b)P ja ELKNÜ organisatsioonide ühine-koosolek NSVL
ministrite Nõukogu ja EK(b)P KK IV pleenumi ja ENSV ülemnõukogu
seaduse ja EK(b)P Viljandimaa komitee partei aktiivi otsuste ellu-
rakendamiseks otsustab:
1) Organiseerida NSLV Ministrite Nõukogu EK(b)P KK otsuste selgi-
tamist ja tundma õppimist kõikidel kommunistidel, kommunistlikel
noortel, nõukogude aktiivil, põllumajandus eriteadlastel, kolhoos-
nikel ja talupidajail.
a) selleks läbiviia vastaval plaanikohaselt kolhoosides ja üksik-
majapidamistes koosolekud.
b) viia läbi instrueerimine aktivistidele kes on määratud koos-
olekuid läbiviima.
2) Kõikides kolhoosides koostada maaparanduse plaanid, millised
oleksid kooskõlastatud jaoskonna agronomiga ja valla põllumajandus-
osakonna juhatajaga.
3) Kolhoosidele abi osutamise tõhustamiseks maaparandustööde läbi-
4) Parandama otsustavalt kolhoosi agitaatorite tööd kuni 26.skp.
igas kolhoosis läbiviia kolhoosi agitaatorite instrueerimine.
Kohustada instrueerimist läbiviima vastutavad kommunistid kolhoosides.
5) Maaparandustööde propageerimiseks rahvamajades, külanõukogudes,
kolhoosides läbiviia seinalehtede vastutavate toimetajate nõupidamine
ja instrueerimine.
6) Ühine partei ja komministlike noorte koosolek teeb kõikidele
kommunistlikele noortele ülesandeks abi osutada kolhooside maaprandus-
tööde läbiviimisel. Selleks moodustada noorte brigaadid. Kaasa-
tõmmata organiseerimata noori. Kõigil kommunistlikel noortel tundma-
õppida Mitsurini, Lõsenko. Viljemsi ja Doutsajevi agronoomilisi tead-
misi. Kommunistlikelt noortelt nõuda sotsialistliku võistluse organi-
seerimist kolhoosides.
7) Nõuda valla kultuurharidus töötajatelt rahwamajades agrotehniliste
Õpperingide moodustamist, kust võtaksid osa kolhooside esimehed
ja brigadirid samuti moodustada kõikidesse rahvarajadesse põllu-
majandus nurgad.
8) Partei ja kommunistlike noorte ühine koosolek juhib tähelepanu
kõikidele kommunistidele ja kummunistlikele noortele, et on olemas
kulaklikke elemente kes igati takistavad kolhoosides edukat tööd.
On vaja igal kommunistil ja komunistlikul noorel paljastada niisuguste
elementide salajased sepitsused ja võtta tarvitusele abinõud nende kõr-
valdamiseks kolhoosidest.
pole lubatud töökohalt, või milles asi seisab
palume sm. Orri jutustada üldkooosolekule,
vastus: sm. Orrilt töökohalt pole keelatud mind
küll kauge maa minna koosolekule ja
muidugi kõigerohkem oma hooletus, kuid
edaspidi tahan täita mulle pandud
kohustused.
küsimus: sm. Aljandilt miks ei tasu Teie oma
liikmemakse korralikult?
vastus: Orrilt on ka oma hooletus kuid
tänasest peale parandan ennast ja tasun
alati korralikult liikmemaksud.
Otsuste projekt.
1. Kohustada kõiki komsomoli algorganisatsioone
suunama senisest rohkem tähelepanu noorsoo
ideelis poliitilisele kasvatamisele ustavuse vaimus
parteile ja nõukogude valitsusele ja sm. Stalinile
kus propagandisti leidmisel paluda abi Võisiku
parteivallakomiteelt vastutaja Evart Tammoja.
2. Senisest rohkem tuleb suunata kommuist-
likke noori kehakultuuri tööst osavõtma.
A. Kommunistlikke noorte algatusel organiseerida
kirjandus ja ühislugemise ringe. Rõikale
Meleskii ja Järtsaare MTK. kus läbi töötada
teoseid nõukogude noorsoo kirjandusest.
Lugedes ajakirjanduse, suurt tähtsust poliit.
kasvatusliku töö teostamise konverents.
kohustab vallakomiteesid hoolitsema, et iga
kommunistlik noor telliks endale ajakir-
3. Kommunistlikel noortel astuda NSS. Jõud
kollektiivide liikmeteks lugedes kommu-
nistliku noore esimeseks ülesandeks sõjalis
kehakultuuri töös OVTK ja VTK normide
täitmise vastutab Sudak.
4. Tõsisemalt suhtuma õpilas pere ideoloogilisele
kasvatamisele distipliini tõstmisele õppeasu-
tustes komsomoli ja pioneer organisatsioonides
mis aitaks kaasa õpilaste õppetaseme tõstmisele
5. Tugevdada tööd nõukogude intelligentsiga
eriti noorte õpetajatega neist paremikku
tõmmates ÜLKNÜ ridadesse vastutaja Puista.
6. Tuleb tõsisemalt abi osutada rahvakaitse
pataljoni rühmadele, nende kindlustamisele
arvuliselt ja poliitiliselt (Mehik Põrk vastutajad)
7. Konverents loeb komsomoli organisatsiooni
tähtsamaks ülesandeks EK(b)P V kongressi
otsuste kohaselt edasist noorte jõududes mo-
biliseerimist meie põllumajanduse sotsialist-
likule ümber ehitamisele.
9. Kohustada küla kommunistlikke noori
rohkem avaldama algatust kolhoosidesse
astumisel ja initsatiivgruppide moodusta-
misele ning olla ise esimesteks kolhoosi
astujateks vastutaja Evart, Talvik.
9) Pidevalt läbi viia kõikidel kommunistidel ja kommunistlikel
noortel selgitustööd eramajapidajate hulgas, et nad astuksid
kolhoosidesse kuna üksikmajapidamised takistavad maaparandusplaani
ellu rakendamist.
Otsuse projekt võetakse vastu ühel häälel.
kuulati sm. Puiste sõnavõttu viljakoristus ja varumis käigust ning
puudustest Võisiku vallas. Sm. Puiste tõi esile, et kõik kommunistid
ja kommunistlikud noored ei võta osa vilja varumisest. Kommunist
Tamme toob esile oma sõnavõtus puudusi kolhoos "Murrangus", märgib
ära, et kolhoosis esineb töödistsipiini rikkumisi, mille tulemusena
on jäänud viljavarumis plaani täitmine teistest kolhoosidest maha.
samuti märgib, et kolhoosi seffid ei osuta konkreetsed abi kohoosi-
le. Sm. Loo toob esile kuidas on abistanud seflusalust kolhoosi
Meleski klaasivabrik. Loo märgib, et Meleski klaasivabrik on abis-
tanud kolhoos "Loomingut" rukkilõikusel ja autoga viljaveol.
Kommunistlik noor sm. Kase teeb ettepaneku organiseerida kolhoosides
söödateravilja täitmist. Sm. Kase oma sõnavõtus jutustab kuidas
nemad kolhoos "Avangardis" organiseerisid vilja laenutamist kol-
hoosnikkutelt, selle tulemusena täidab kolhoos "Avangard" kogu aasta
normi juba homme.
ELKNÜ Võisiku vallakomitee sekretär oma sõnavõtus toob esile, et
kõik kommunistlikud noored ei täida antud ülesandeid viljavarumisel.
Sm. Avarand teeb kommunistlikkudele noortele teatavaks, et kõik
antud ülesanded tuleb täita vastuvaidlematus korras.
Viljakoristus ja varumistöö käigust.
Ärakuulanud ja läbiarutanud EK(b)P Võisiku vallakomitee sekretäri
sm. Puiste ettekande viljakoristus ja varumistöö käigust Võisiku
vallas partei ja kommunistlika noorte üldkoosolek märgib, Et kõik
kommunistid ja kommunistlikud noored ei võta osa viljakoristus ja
viljavarumise organiseerimisest. Mille tulemusena vald ei täida päeva-
ülesandeid peksutöödel ega ka toiduteravilja normi täitmisel. Kõik
kolhoosid ei ole veel täitnud toiduterawilja norme. Kolhoos "Murrang"
kolhoos "Paala" ja kolhoos "Komsomol." Eriti halb olukord on üksik-
majapidamistes osas. Üksikmajapidamised on toonud vilja vastuvõtu
punkti kõigest........tonni, kolhoosid.... tonni Viljavarumise halb
laekumine on tingitud asjaoludest, et kõik peksumasinad ei ole rakenda-
tud tööle, 21.masinast töötab igapäev 15. masinat. Valla ulatuses
on pekstud vilja kõigest 258 tonni erasektoris kõigest 29,7 tonni.
Kolhoosides toimub nõrgalt talivilja koristamine mis takistab otseselt
viljavarumist. Vähe on abi osutanud seffid kolhoosidele nagu Kolga -
Jaani Piimaühing, Lätkalo piimaühing. jt. Rahvamajades ja küla-
nõukogude Täitevkomiteedes on halvasti korraldatud näitlik agitatsioon,
Koos olliwad sel 7ten Detsembril 1866.
Arkna ja Korjode, Tallitajad, ja wollimehhed
olliwad Arkna Koli maia jures koos, ja seäd-
siwad palgad:
1. Arkna Wollimehhed seätsiwad palgad.
Pea kohtomehhele 1. karnits Rukkid hinge pealt
Nimme juhhataja järrele.
Abbimeestele 1/2 karnitsat Rukkid, hinge pealt, Nim j. jär
Tallitajale 1/2 karnits Rukkid, hin. peält Nim.juh. järrele
Kirjotajale 2. karnits Ruk. hinge peält Nimme juh. järrel.
Ja paberi rahha 3. kop. hinge peält Nimme juhhataja
järrele.
2. Korjodo Wollimehhed seädsiwad palgad
Peakohtomehhele 1 karnits Rukkid hinge peält Nimme j. järel
Abbimeertele 1/2 karnits Ruk. hin. peält Nimme j. järel.
Tallitajale 1/2 karn. Ruk. hinge peä. Nime. juh. järel.
Kirjotajale 2. karnits Ruk. hinge peält Nimme juhhale
järrel. Ja 3. kop. hõb. pabberi rahha, hinge p. N. j. j.
3. Arkna ja Korjodo Wollimehhed seätsiwad
kirjotajat: Mart Linna.
4. Arkna ja Korjodo, kohto maia on Arkna walla
kohtomaias ühhes koos.
5. Magasi aidamehhed on Arknal: Kustaw Linna.
,, ,, ,, Korjodus: Jakob Mosel.
Koos olliwad sel. 9. Detsembris 1866.
Arkna ja Korjodo wald, kohto maias:
Arkna Mõisa rentnik: Josep Tromberg
Arkna Tallitaja Juhhan Wirrman
Korjodo Tallitaja Jakob Mosel.
Saiwad Kohtomõistjad wallitsetud.
Astusiwad ette, ja wallisid.
I. Perremehhed
1. Jaan Laur.
2. Jürri Willo.
3. Jakob Mik.
4. Hans Böm.
5. Kristan Tarto.
6. Jürri Malberg
7. Hans Meister.
8. Jakob Priwoi.
9. Andres Tikkerbeer
10. Kustaw Linna
11. Josep Linna
12. Mart Jaakman.
13. Karel Sirak
w. Juhhan Wirrman.
15. Kristan Rouman.
15. Jakob Mosel.
17. Kusto Niggul.
18. Adam Keskülla.
19. Jonas Mosel.
20. Juhhan Wiilberg.
21. Kustaw Lawintal.
Koos olliwad. Sel. 12.ten Martsil. 1868.
Arkna walla Tallitaja Juhhan Wirrman.
Abbimehhed: Kustaw Linna ja Karel Sirak
Sai Koli-wöörmünder wallitsetud:
Astusiwad ette, ja wallisiwad.
4. Hans Bömm.
6. Jürri Malberg.
9. Andres Tikkerbeer.
10. Kustaw Linna.
11. Josep Linna.
13. Karel Sirak.
14. Juhhan Wirrman.
Ette olli antud: Kustaw Linna. ja Mart Jaakman
Nendest sai wallitsetud:
Kustaw Linna. Koli
wöörmündriks.
J. Wirrman.
Koos olliwad. Sel. 27.ten Mais 1868.
Arkna Walla Tallitaja Juhhan Wirrman.
Wollimehhed, ja ka perremehhed.
Sai, Koolmeistrile palka jure lissatud.
2. Jurri Willo.
5. Tomas Numman.
6. Jürri Malberg. o
7. Jakob Priwoi.
8. Andres Tikkerbeer.
9. Kustaw Linna.
10. Josep Linna.
11. Mart Jaakman.
12. Karel Sirak.
13. Juhhan Wirrman.
Ja seätsiwad, et Koolmeister Mart Linna
saab igga aasta walla polest makstud, 3. kulli
Odre (se on 1: wak perre pealt)
Ja künla rahha ka egga aasta 4. Ro. hõb. Walla
laekast, ja igga lapse pealt 10. kop. hõb.
Ni sammoti ka ahjo kütti, jälle igga aasta 15. sülda
puid. (se on 1 süld perre peält) Wald ostab,
raiub, ja weab, ja peäle sedda 10. sülda
aggo, ka wald raiub, ja weab, kui koli
maia jure kokko.
Tallitaja J. Wirrmann
Koos olliwad. Sel. 18. Detsembris 1867.
Arkna Walla Tallitaja: Juhhan Wirrman
Abbimees: Kustav Linna.
Wollimehhed: Jürri Willo
,, Jürri Malberg
,, Mihkel Jaakman
,, Mihkel Bömm.
Jürri Koppel.
Ja piddasiwad nõu, et kas on wõimalik, walla
Maggasist wilja ärra müa,
Agga nõu on otsust teinud, et ei olle mitte
wõimalik wilja ärra müa, selleparrast, et
kardawad isse pudust tullema.
Prod.den 25 Januar
Kohto mõistjad saiwad wallitsetud
Ette olli antud: Josep Linna, ja Mart Jaakman
nendest sai wallitsetud:
Josep Linna. Pea kohto-
mehheks
Abbimehheks olli ette antud Arknalt Andres
Tikkerbeer, Kustaw Linna. Nendest sai
wallitsetud Andres Tikkerbeer.
Korjodust olli ette antud Jonas Mosel,
ja Juhhan Wiilberg. Nendest sai wallit-
setud Jonas Mosel.
Eestseisjaks sai wallitsetud:
Arknalt: Peter Priwoi.
ja Korjotust: Tomas Walberg.
Koos olliwad, sel. 22. ten Septembr 1867.
Arkna Tallitaja Juhhan Wirrman.
Abbimees Kustaw Linna.
,, Karel Sirak
Wollimehhed: Jürri Willo.
,, Jaan Laur.
,, Mihkel Jaakman.
,, Jürri Keppel.
,, Karel Seppen
,, Juhhan Priwoi
Ja piddasiwad nõu, et pea rahha saab nüüd
hakkatud maksma, igga üks omma sugguselt-
siga ühhes koos, olgo siis surnud, ehk hinges,
agga ikka maksawad kes ühhes lias nimmes on
muud kui need kes nekrutist on läinud, ja ka
need, kel sugguseltsi ei olle, jääwad agga
keige koggokonna peäle ühhes maksta.
Koos olliwad sel 11.ten Augustil. 1869.
Arkna walla Tallitaja: Juhhan Wirrman.
Abbimehhed: Kustaw Linna.
,, Karel Sirak.
Jürri Malberg.
Karel Sirak.
Mihkel Bömm.
Jakob Wõrno.
1. Ja piddasid nõu pea rahha pärrast, et pea
rahha lähheb:
1868. a. II.pool: 115, 94. kop.
1869. ,,  I. ,, 115, 1/2. ,,
230,94 1/2. kop.
Ja hingesid on 1869.a. Reiwisoni järrel: 123. hinge.
Ja pea rahha maksjaid on. - - 81. ,,
Neid kes ei olle maksjad: - - 14. ,,
Surnud on:  - - 24. ,,
Ja Nekrutist on. - -  4. ,,
123. hinge.
Siis tulleb hinge peale maksta. - - 2,85 1/2. kop.
Tallitaja J. Wirrman
2. Ja Soltati rahha lähheb: - 32,76 1/2. kop.
Ja ülles piddamist - - - - 3,24. ,,
36,00 1/2 kop.
Ja hingesid on kes maksawad 74. hinge.
Siis tulleb hinge peale maksta: - 49. kop.
3. Kihhelkonna kohto kirjotaja palk - 3. kop.
4. Walla kohto maks 4. karnits Rukkid ja 3. kop. rahha.
4. ja päwa perrede pealt makssud:
5. Jaama maksud: 3. Tsetwernikud ja 2. karnits Kaero.
ja 6 Puuda heino. sum. 6 1/2 kul. Kaero ja 96. Puda heino.
6. Kreis ja Kihhelkonna kohto meeste palk: 4 1/2 karnits Ruk.
7. Maggasi ja kolimaia tullekahjo kassase: 16 1/2 kop.
8. Kortelkambri rahha - - 14 1/2. kop.
9. Krono puud, - - 1/3 jalga
10. Kirriko Õppetajale: 1/2 wak Rukkid. 1/2 wak Odrad.
1/2 wak Kaerad. 3. Leisikad heino. 1. kanna 1 lb linno.
2. jalga puid. 1. kubbo pergo.
11. Köstrile: 7. Toop Rukkid ja 7. toop Odrad.
12. Kirriko mehhele 12. toop Rukkid ja teisel aastal 12. toop. Odra.
Arkna tallitaja: J. Wirrman
Koos olliwad. Sel. 13.ten Januaris 1868.
Arkna Walla Tallitaja: Juhhan Wirrman.
Abbimehhed: Kustaw Linna ja Karel Sirak.
Jürri Malberg
Mihkel Jaakman.
I. Ja piddasiwad nõu et sol Nekruti rahha maksust
lahti jääwad need, kes peäle 60. aastat wannad on.
II. Et need wabbatikkud keik (olgo maad, ehk ilma) kes
agga ommal lome peawad, kui on: Lehmad, Lambad,
ja Sead, siis peawad nende lomade peält, mis neil
agga on, Mõisast leikusse tükkid leikama, Koolmeist-
tri made pealt, mis Wald on omma peale wõtnud
leikata, ja andwad sedda wabbatikkutele tehha.
Koos olliwad: Sel. 15ten Webruaris 1868.
Arkna walla Tallitaja: Juh. Wirrman.
Abbimehhed Kustaw Linna ja Karel Sirak.
,, Jurri Malberg.
,, Jürri Koppel
I. Ja piddasiwad nõu, et palluwad Kihhelkonna
kohto herra käest sedda lubba, et wõiksiwad
walla Maggasist wilja wälja anda, igga kuus,
päwa meide peäle anda: 3. tsetwerrikud Rukkid,
ja 2. tsetwerrikud suwwi wilja.
II. Ja teisest, et walla Maggasi ait, on siit satik
ilma laeta olnud, ja nüüd ei wõi ennam
ilma laeta olla, selle pärrast, et kattuk-
sest kukkub jo wägga paljo pruggi ulke.
Selle pärrast peab sama, laudo, ja rauda
todud, ja laggi peale tehtud.
Koos olliwad sel. 12.t Nowember 1870.
Arkna tallitaja Jakob Priwoi.
Abbimees Kristan Tarto.
Wollimehhed: Karel Sirak.
,, Hans Meister.
,, Kustaw Linna.
,, Juhhan Laur.