Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Konstantini poeg, sündis Keilas
19. märtsil 1916 (vana kal.); leerita-
mata.
Ewang.-Lutheruse
Püha-Waimu Kirik
No: 1436
Tallinnas, 24 mail 1928 a.
Tartu Peetri õp. J. Treumann
Helme Kaarmann, Reinu tütar,
sundinud, Tallinnas, 20 juulil 1907a.
ristitud 12. VIII. 1907. õnnistatud siin
18 mail 1924. wallaline -
RAKWERE
Ew. Lut. Kiriku
õp. h-ra Treumann
AMET.
"17" märtsil 1935a.
No 550
RAKWERES.
Julius Roosa Kaarli p. sünd. Rakweres
6. weebruaril 1886a. II Rakwere wanade raa-
matute järele leeritamata, uutes raamatutes
ei leidu, wallaline, ev. luth.
conf. Wiru Nigulas
Rakwere kirikuõpetaja
10. now. 1902
270.
Tartu Maarja
Ev.-Lut. usu kogudus
Õpetaja
ja perekonnaseisuametnik.
"11" nov. 1935 a.
No 781 K
Tartu, Telef. 8-28.
Linda Roots, Aleksandri t.
sünd. Kawastus 1906 10/now. + 3/XII
(wana kal. j.), konfirmeeritud
1924. VI. 8 siin, wallaline.
Läheb Tartu-Peetri
kog. II pihtkonda
Tartu-Peetri koguduse
I pihtkond
"25" now 1924
No 1348
Eduard Kaal, Hansu poeg,
sünd. Puurmannis 1880 2/XI konf. Kursis
1898; laulatatud siin 1912 29/10 Anna
Marie Elisabeth, end. lesk Lang, sünd
Lomp, sünd. Kukulinnas 1872 10/XII;
konf. Äksis 1889.
Räppina walla walitsus.
Räppinal
sel 25 Augustil 1882
No: 950
Tunistus
Selle kogokonna liige Joosep Kaarotsing
Hindrik p. on sündinu 1855 (üks tuhat
kattesa sada wiis kümmend wiis) 6 (kuus)
Webruaril. Seda tunistab Räpina
walla rulli raamatu perra walla
walitsuse nimel:
õp. hra Wiks Rõuge
Palun Emilie Rosalie Karjuse
wanemate üle andmeid saata.
Tartu Peetris
28.6.30
No 1547.
Urwaste koguduse õpetaja
ANTSLA - POSTK. 51
Wäljawõte Urvaste koguduse Uue
21. juunil 1930.
Antsla valla personalraam. Aleks. 533.
No 533.
August Rosentaal, Märti ja Katre pg
on sündinud 1./13. juulil 1895 aastal Uue
Antsla wallas ja on ülaltähendatud
Kuni 1. juulini 1916 peetud personal-
raamatu järele wallaline,
Isa - Märt Rosentaal, - on sündinud
9./21. novembril 1857.a. Uue Antsla vallas,
Ema - Katre, sündinud Urbanik - on sü-
dinud 23. oktoobril, 1861. aastal Uue Antsla wal-
las.
Wäljavõte ülaltähendatud, kuni 1. juulini
1926 peetud personalraam. wõrreldes õige
Urvaste Kog-perekon-
naseisu ametnik
373.
208.
II piht sissek
TALLINNA TOOMPEA
KAARLI KOGUDUSE
Ristimisteade
I. PIHTKONNA ÕPETAJA
"8" VI 1946
Personaal raamatule
N36
8 (kaheksandal) juunil
1946.a. ristisin Tallinna
Toompea Kaarli kirikus
Augusti pg.
Viktor Romet'i ja ab. Erna
Lovise pg. Valdu, sünd.
Tallinnas 18.VII 1945a.
Kursi koguduse
"24" novembril 1936a.
Tartu Peetri II pihtkonna õpetajale.
No 1721
No 3297
Puurmani p. ag,
Leida Elfriede Kadak, August-Aliide Marie tr.
sündinud 1907 aastal 20. detsembril ja ristitud 20. jaanuaril
1908a. Viimsis, õnnistatud Tartu-Peetris II pihtk.., 1926 a.
23. mail. Hingekirja järele siin vallaline.
1) aeg vana kalendri järgi kuni 1918a.
2) 1936 a. liikmemaks 1 kr. 150.+25s% = 1 kr. 40s.
kokku 1 kr. 40 senti palun siia ära saata.
18.6.1931
No 1222
Palun saada andmeid
Oskar Ropuhtast n. Pauline
kelle tütar Susanne Berth'a
Pauline, sündinud 17.6.1890.
on laulatatud Johannes
Kodres'iga
TARTU MAARJA
Kogudus.
Oskar Adolf Rosenblatt, Ludwigi p. sd. Tartus 9/21 aprillil 1862a.
Tema abikaasa Paula Bianka sd. Kraks sd. Tartus 7/19 jaanuaril 1861a
Tartu-Maarja kogudus
perekonnaseisu ametnik
Johannes Rosinsky, Kaarli p. sünd. 153
Jamburgis 17. dets. 1902a., konf. sealsamas
1918a. Naine Liisi Helene (sünd. Arike) Jakobi tr.
sünd. Rasinal 11+21/VI 1895a., Konfirm. Võnnus
10 mail 1915a. Laulat. Võnnus 14. jaan. 1923a.
Mees võlgneb Võnnule liikmemaksu 1924-1935a
kr. 14,95 ja naine kr 14,13. Naine on rändagent ja
on lubanud 1933a. 25. apr. liikmemaksu võlga tasuda,
kuid pole seda tänini teinud. Et neile vastu tulla,
ja mees vangis on, siis tuleks neil kummagil
158.
K.a.
Tartu Peetri kg. II pihtk. õpetaja herrale
J. Treumann.
Leeriluba.
Nikolai Karl Roos, Jüri ja Tiiu poeg, Pärnus
sündinud 26 septembril 1901 ja evang-luth. usu kombe
järele vihitud 14 oktobril 1901 soovib Tartus leeriõpe
tusest osa wõta ja esimest korda lauale wõetud saada -
mis väga soowitaw on, sest et ta juba 23 a. wana on.
N 1714
Joh. Hasselblatt
Pärnus 20
Pärnu-Elisabethi kog. õpetaja.
Pauluse kog. õpetaja
4. 6. 1933
herrale
No 1208.
Palun saata kirikutähte
Koidula Roos, Margus
- Lydia tütar, sündinud 14.
juunil 1914.a.
TARTU MAARJA KOGUDUSE
Tartu Peetri koguduse I. pihtk.
õpetajale.
"30" mail 1939a.
No 2581
Tartu, Tel. 8-28.
Oma kiriku tähte palub saata
Tartu Maarja koguduse õpetajale:
Almeta Roots, Eduardi tr.
sünd. 7. juulil 1915 Laeva v. Vallaline.
Elukoht: Tartus, Turu tän. 13 krt -7.
A. Roots
awwaldanud. Pallus et kohhus tedda mitte süid-
laseks ei arwaks.
moisteti:
Widrik Tomingas maksab Mällo
Jürrile wilja ja kotti eest ühtekokku
180 kop. hõbb. ja saab warguse eest nuhtlust
Tõnno Sarik arwati süist lahti.
4. - Widrik Tomingas ja Mart Sammel maksawad
Mart Suppsile Sitta harkide eest 1 Ru hõbb.
mis mõnne aasta eest on warrastud.
5. - Wompa Tio Wompas olli kohto ees, tunnistas
ennast Trausi Ansole wiis Ru. hõbb. wõlgo ollema,
ja pallus aega, et ärramaksta; sest et se kord
jõud ei kandma.
Trausi Anso palwe peale peab Tio Wom-
pas nelja näddala pärrast Tännasest päwast
arwates, sedda wõlga tassa teggema.
Mart Weinglas XXX
Jaak Muandi XXX
Mart Kongas XXX
koggokonna kohhus sel 2sel Detsembri k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas ja kohtomehhed
Jürri Mintel ja Jaan Muandi.
Jürri Moritz kaebas, et Jürri Kongas teekäi-
1, -
misse peal temma heino on warrastanud, ka kaera kotti
lahti wõtnud, pealese weel ka Neitsi kõrtsis hirm-
saste peksnud. Pallus et kohhus õijendaks.
Jürri Kongas waidles wasto, et temma ühtegi
ei olle warrastanud, ja selle pärrast, et tedda ilmasjatta
wargaks on sõimatud, on temma Neitsi kõrtsis kaeba-
jad 3 korda lönud, Russikaga ja ka piitsa-warrega.
Juhhan Sandes tunnistas, et temma sedda heina-
wötmist teadma ja ka on peelt näinud, kuidas
Jürri Kongas, Jürri Moritsad kuus korda on lönud
möda pead ja silmi. (mõllembad on joobnud olnud.)
Jürri Morits on peale selle peksu omma katki
pekstud silmad moisawallitsuse ees üllesnäitnud.
Kaebaja nõudis 30 Rbl hõbb.
Jürri Kongas maksab Jürri Moritsale
wallo rahha 3 Ru hõbb. ja saab karristusseks 30 hopi
witsu. (näddal aega tassuda.)
Jürri Mintel XXX
Koggokonnakohhus sel 3dal Augusti kuu päwal 1857.
koos olliwad: peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jaak Muandi.
Mart Kongas.
1 - Mihkel Rätsepp, kutsaar Kawwasto moi-
sast, maksab ühhe Judile, kedda temma
kohto-ees-toas on jallaga lönud, 50 kopp.
hõbb. wallorahha.
2 - Kaebas Mihhel Kelder, Wanna Põltsamalt,
et Karl Sibbul tedda ollewa peksnud. Tülli
on sellest tõusnud, et Karl ühhe wäljawärrawa
on lahti jätnud, ja teine tedda selle pärrast
on nominud.
Karl Sibbul kostis, et temma ees jubba se
wärraw on lahti olnud; ka peale temma tullemist
rahwast järrele tulnud, lömise salgas hoopis
ärra. Tunnistust ei olnud kummaltgi poolt.
Peab kaebaja tunnistust murretsema,
sest et süiallune salgab.
3.- Josep Kongas, kes Christian Uinti
kolm korda russikaga olli lönud, nenda
kuidas Mart Käsper, Pajusi-wallast sedda
tunnistab - olli kaebajaga kohto ees, püidis
ennast kül wabbandada, agga ei jõudnud sedda
ikka koggene mitte walleks ajada, et temma
poissi on nokkanud. Kaebaja nõudis 3 Ru
Josep Kongas maksab Christijanile
1 Ru hõbb. wallorahha.
kohtomehhed
Mart Weinglas
Jaak Muandi
Mart Kongas
koggokonnakohhus sel 12nemal Augusti k. p. 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jaak Muandi
Jürri Mintel
1 - Mall Öweraus, kes Anna Oewerausse kirs-
tust kahhe aasta eest on warrastanud 2 willast
lõnga, ühhe särki, sukkad, 1 nael lõnga, 1/2 naela
willu, 1 nael seepi, 1 wöö ja 2 tükki takkust
lõnga, - olli kohto ees, ei woinud ennast mitte
wabbandada, ja ütles, et temma kül ühte ja teist
on sellest kirstust wõtnud, agga mitte takkust
lõnga ja sedda särki. Kirsto uks on lahti
olnud ja ei olle mitte lõhhutud.
Kaebaja Anna Oeweraus nõudis 4Ru 50kop.
kahjutassumist, wöö-kullumist ja käimisse
waewa.
Arwati kohto polest igga asja hind isse-
ärranis ärra ja
Mall Oewerause mees Ants, kes naesega
ühhes kohto ees, maksab omma naese eest
kaebajalle 4 Ru hõbb. kahjutassumist, 15 kop.
hõbb. wöökullumist ja 15 kop. jallawaewa.
Peale se weel 1Ru hõbb. warguse Trahwi
waestelaeka. (kaks näddalad aega tassuda.)
2 - Ann Tähnas kaebas, et Jürri Kongas tedda on
hirmsast teotanud ja ka peksnud. Temma olle-
wa selle Jürri juurde majasse läinud omma mehhe
26 kop. hõbb. wõlla-rahha nõudma, ja selle pärri
misse jures ollewa tülli tõusnud. Nõudis
3 Ru hõbb. wallorahha.
Jürri Kongas ütles, et naene temma mele
on nenda ärra pahhandanud, et tedda kaks kord
on tõukanud ja püidnud ennesse honest tüllit-
semast ärra ajada; sest et temmal mehhega, agga
mitte naesega, teggeminne olnud.
Jürri Kongas maksab kaebajalle 50 kop. hõbb.
(kaks näddalat
wallo-rahha ja 50 kop. trahwi waestelaeka (aega tassumiseks)
Marri Mäll salgas wasto, et temma sug-
gugi ei olle wiskanud, egga selle lehmasse putu-
Moisawallitsuse polest nõuti, et süidlane
lehma ommale wõttab ja 8 Ru hõbb. tassub.
Moisale peab saama lehm maksetud.
Maksawad siis: Hans Hansson, Marri Mäll
ja Anno Tüik ühte-kokko se kahheksa Rubla
hõbb. iggaüks üks jaggo, se on 267 kop. hõbb.
ja wõttawad kolme peale selle wiggase leh-
ma endale. (näddal aega tassuda.)
Jaak Muandi.
Jurri Mintel.
Küithobboste-kord: No 62. wiimane.
koggokonnakohhus sel 7dal Oktobri k. p. 1857.
kohtomehhed: Jaak Muandi ja Jürri Mintel.
Kaddunud Hans Josephi wõlglased olliwad kohto
ees, ja lubbasiwad tassuda:
1, Simmo Hans, weel Täna pääw 25 kop. hõbb.
2, Torba Jaan, Lustiwerra lada aeg 3 Ru hõbb.
3, Kassakas, 80 kop
4. Kassi Johann, 150 kop. hõbb. ollema temma emma assi, ja temmal teadmatta.
5, Jonasse Jaak Lustiwerre lada aeg tassuda 50 kop.
6, Jonasse Jakob, Lustiwerre lada aeg tassuda 75 kop
7, Feodor Nassajerw, 230 kop. hõbb. maksta.
8, Suits, lustiwerre lada-aeg tassuda 50 kop. hõbb.
kui se Kassi Juhann omma emmaga saab räkinud, ja se
wõlg õige on, siis peab ka lustiwerre lada-aeg tassutud saama.
2 - Andres Kongas, kes koggokonnakohto käsku ei
olle üllespiddanud, kes on ümber-hulkunud, olli kohto ees,
ei woinud ennast wabbandada.
Peab Pühhapäwaks selle rahha, mis temmal
maksta on, ärra maksma, ja saab 30 hopi witsu.
koggokonnakohhus sel 23dal Septembril 1857.
koos olliwad. Peakohtomees Mart Weinglas
kohtomehhed: Jürri Mintel ja
1, Kaebas Juhhan Mühr, et temmal kewwade
on üks kuue ärrawarrastud, kelle eest temma
3 Ru hõbb. on maksnud. Selle kue on temma
nüüd leidnud Jacob Baroti käes ollewa.
Pallus et kohhus wõttaks asja õijendada.
Jakob Barot kostis, et temma selle kue
on Polla Jaani käest wahhetanud, ühhe kue,
30 kop. hõbb. ja poole toopi wiina se wasto
andnud.
Polla Jaan - Wanna Põltsamalt - olli ka
kohto ees, kostis ja ütles, et temma kül
selle kue on warrastanud ja nenda kuidas
Jakob üllesandnud, ärrawahhetanud. Selle
wastase kue on temma jälle Ehmanni Mihk-
lile 75kop. hõbb. eest ärra müinud.
Ka olli weel kohto ees Jakob Jurikas,
kes ka Polla Jaani peale kaebas, et temal
120 kop. hõbb. jälle ühhe warrastud kue kaupa
wahhelt saada ollewa.
Polla Jaan ütles sedda asja õige ollewa.
Juhhan Mühr saab omma kue
Jakobi käest kätte ja kullo-rahha 50 kop
Jakob saab omma kue Ehmanni Mihkli
käest kätte. Polla Jaanil jääb siis maksta:
Jakob Barotile 130 kop. hõbb. ja 15 kop. Ehmanni
Mihklile. Jakob Jurikas saab 120 kop. hõbb.
Polla Jaan saab warguse eest 30 hopi witsu.
kohtomehhed Mart Weinglas
koggokonnakohhus sel 30nemal Septembril 1857.
kohtomehhed: Jaak Muandi, Jürri Mintel.
1 - Mihkel Tõnnisson peab maksma.
Mihkel Paihkerile 50kop. aggude eest
2. - Mihkel Paihker peab maksma
Simmo Hansule ühhe wakka maa-künni
ka 1/3 wakka Leatsi.
eest 50 kop. hõbb.
3. - Kirriko walla mees Karl Peperk kaebas,
et Jürri Tamm, kelle käes mödaläinud
aastal temma poled Tallo-maad on olnud,
maggasi-maksud on jätnud maksmatta
ja kõrremaad kolmewakka maa kündmatta.
Pallus et kohhus süidlast wõttaks sundida.
Jürri Tamm ütles sedda kül õige olle-
wa, waidles agga selle pärrast wasto, et se maade-
kaup on Kaarliga kolme aasta peale olnud, ja nüüd
on maad ühhe aasta pärrast jubba käest ärra,
ja temma nenda ja selle läbbi kahju sannd.
Tunnistust selle kauba teggemisse wahhel
ei olnud kummaltgi poolt, ja Karel ütles ennast
agga paljalt ühhe aasta peale kaubelnud.
Jürri Tamm künnab Karlile kõrre-maad
assemelle ja maksab need mullused Tallo poled
maggasi maksud.
4. - Moisawalitsuse polest kaebati, et karjas
ühhe lehma jalg on künniga katki wissatud.
Nüüd on tunnistanud Anno Tüik, et Marri
Mäll selle kurja teinud.
Anno Mäll olli Tüik olli kohto ees ja
ütles, et temma korral ja karja jures on olnud,
ja näinud, et Marri Mäll on wiskanud ja lehm
kohhe on peale sedda akkanud jalga hoidma.
Se lehm on ka Marri ees karjas olnud, ja mitte
temma pool.
Koggokonnakohhus sel 2sel Septembri k. p. 1857.
Peakohtomees Mart Weinglas
Koos olliwad:
1. - Kaebas Hans Ratso, et Jürri Seeder temma
mullika
hobbose on pantinud, näddal aega jubba kinni
piddanud, ja ei lubbamagi kätte anda.
Jürri Seeder kostis, et temma selle hobbose
on leidnud oma wiljas ollewa, on tedda kinni-
wõtnud ja 3 Ru hõbb trahwi-rahha nõudnud.
Kohtomees Mart Kongas on õhtu, se on teisi-
päwal, temma jures käinud ja käsnud: et
ellaja-loom peab saama kätte antud ja tülli
assi pärrast kohtopäwal kohto ees õiendud.
Hanso naene on peale se tedda weel sõimand.
Moisawallitsuse polest on kas kohtomehhe
läbbi sanud käsk antud, et Jürri Seeder selle
ellaja-looma peab kätte andma ja omma
kahjutassumiseks peale se seaduse järrel
maksa saama. Jürri on wasto pannud, ja
kas üttelnud, et kui ka moisawallitsus isse
jures olleks, siiski ei anna kätte. Sedda
jutto ütles ka Jürri õige ollewa.
Kohtomehhele ei olle ühtegi nähtawad
kurja näidatud, egga ka nähha olnud.
Jürri Seeder saab selle wärsi kinni-
wõtmise läbbi ja sellepärrast, nenda kuidas
seadus kinntab 50kop. hõbb. Kurja ei olle
Kohto polest moista olnud. Kohtomehhe
kässu wastopannemisse, kui ka tõrkumisse
pärrast moisawallitsuse wasto, maksab
Jürri Seeder 6 Ru hõbb. waeste-laeka trahwi;
Sest ja sellepärast, et temma isseärranis kohto
ees ka surustas, on se kõige kangem koggokon-
na kohto trahw temma kohta moistetud.
Ellaja wärs peab saama Hans Ratsole nenda
pea kohhe kätte antud.
Jürri Seeder ei lubbanud koggoni mitte
sedda trahwi ärra maksta, käskis ennast
risuda.
koggokonnakohhus sel 9dal Septembri k. p. 1857.
kood olliwad: kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak
Muandi ja Mart Kongas.
1. Kaebas Ants Kull et Tönnis Roots temma Rukkid
wäljalt on ärra leikanud, ühhe poole wakka-maa.
Pallus et kohhus temmale Rukkid kätte moistaks.
Tõnnis Roos kostis, et Ants Kull on selle-
peale selle matükki endale prugitawaks sanud,
et piddand senna Tallusse sullaseks hakkama.
Ants ei olle mitte ammetisse hakkanud, ja selle-
pärrast on temma wilja nüüd ärraleikanud. Peale
se on temma ka isse selle põllo harrinud, Hans on
paljalt sõnniku ja seemne andnud.
Ants Kull ütles, et põllo lubbamisse korral
ühtegi tenistuse kaupa polle tehtud. Ka ollema
temma jubba senna tallusse 30 pääwa orjanud.
Sest et Ants Tönnissele ühtegi head
ei olle selle põllu eest teinud, need päwad on sanud
temma issale tehtud, - arwatakse assi wähhemaks,
ja maksab Tönnis Roots kaebajalle 2 2/3 wakka
Rukkid. Selle eest, et kaebaja 3 pääwa on kohhut
käies teise wastopannemisse läbbi ärrawiitnud, saab
temma 75 kop. hõbb. jallawaewa. 1Ru hõbb. maksab
Tönnis wastopannemisse trahwiks waestelaeka.
Olliwad siis keik kohto tallitused tallitud
Peakohtomees: Mart Weinglas.
kohtomehhed: Mart Kongas XXX
kirjutaja.
koggokonna kohhus sel 20nemal Mai kuu päwal 1857.
koos ollivad: Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Mart Kongas.
1. Jürri Watteri naene Anno olli kohto ees, ja
kaebas, et Marri Lindemann, Juhhani naene, temmale
lapsega on häbbematta sõnnumid saatnud, tedda se
läbbi ühheks ja teiseks teotanud.
Marri Lindemann kostis, et temma kül pahha
melega se lapse läbbi on lasknud Annole õelda,
et tedda eddespiddi mitte ei peaks kiusama, agga
teotust ei ollewa temma suust mitte wälja tulnud.
Tunnistust ei olnud.
Marri Lindemann maksab 50 kop. hõbb.
waeste-laeka Trahwi, se eest: et temma käsku on saat-
nud kaebajalle, mis temmal mitte õigus ei olleks
tehja olnud; sest et pahhandus nendasugguse sõnnade
saatmiste läbbi tõuseb. (kaks näddaled aega tassuda.)
2 - Jürri Wibur, kes Jaak Kongast
olli Russikaga lönud. maksab kaebajale
50 kop. hõbb. wallo-rahha ja 50 kop. hõbb. trahwi
waeste laeka. (kaks näddalad aega tassuda.)
maksetud sel 3dal Juni k. p.
3 - Jaan Räpp olli Tohtri härra Rath-
leffi nimmel kohto ees, ja kaebas et nende
heina kuhjad on ärra kistud. Wargad on
olnud Musta Jürri, Otsa Jaan ja
Warresse Ants. Tohtri härra pärrima
igga süidlase käest 3 Ru hõbb. kahjutassumist.
Poisid
Poisid tarwitadi kohto ette, salgasid esiteks
küllalt, agga wiimaks andis Warresse Ants
warguse ülles ja
Musta Jürri, Otsa Jaan ja Warresse Ants
maksawad iggaüks 1 Ru. hõbb. Tohtri härrale
kahjutassumist, ja sawad: Jürri 20 hopi ja teised
10 hopi witsu (ommen pääw tassuda.)
4.- Marri Peperk, kes Hans Jallaka jurest
tenistusest on aasta hakkatuses ärra läinud,
enne sedda kül käerahha ue aasta peale 50 kop.
hõbb. wasto wõtnud, peab isse kohto ees omma
suuga üllesräkima, kas tahhab wanna
woi essimesse Perremehhe juure jäda, woi mitte.
Temma Issa Tõnno ja emma Kaie kaebtus üksi
ei maksa ühtegi.
Kui tüdruk Hans Jallaka juurde mitte ei
tahha taggasi minna, siis kautab omma
mõda läinud aasta Palga, mis perremehhe
käe alles sees on. Kui jälle perremehhe juurte
taggasi lähheb tenima, siis peab Perremees
seddamaid temmale palga kätte andma, ja
selle eest parrembad hoolt piddama, et tenia
palk igga kord õigel ajal saab kätte antud.
kohtomehhed: Mart Weinglas XX
koggokonna kohhus sel 20nemal Januari k. p. 1858.
kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak Muandi.
1, moisawallitsusse ja koggokonna kohto polest
anti lubba, et se wanna Anno Lindemann ommas
saunas omma ellopäwad woib ellata.
2, Jürri Kongas maksab waeste-laeka 1 Ru
hõbbedad: Temma peab sedda rahha Libbeda
Hansule maa-prukimisse eest maksma. Agga
selle pärrast, et teine maad ei tohhi kaubelda,
jääb se rahha waestele.
3. Jürri Morits olli kohto ees, ja lubbas
Andres Kongasse eest wõlga wäljamaksta
6 Ru 75 kop. hõbb. Jäi siis Andresse lehm
se kord müimatta, ja andis ennast Jürri
selle lehma hinna peale toetes, Andresse
wõlla tassujaks.
4. Mats Wompas, kes moisa heinu on
warrastanud olli kohto ees; agga ütles, et
wägga pissut on wõtnud. Moisawallitsusse
kaebtuse peale moisteti:
Saab 10 hopi witsa karristusseks.
5. Willandi korteri puu-weddajad: No 65. 66. 70. 71. 72.
74. 75. 76. 77. 79. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 8. 9. 10. 11. 12. 13.
ärraandjaks lähheb Jürri Mintel.
14. 15. 16.
koggokonna kohhus sel 27mendal Januari k. p. 1858.
Kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak Muandi.
Karel Joseph kaebas, et Jaan ja Hans Mangelson temma
wõamis wäljakaewatud kiwid, kaks sülda on ärraweddanud.
Pallus, et kohhus selletaks.
Jaan ja Hans Mangelson kostsiwad, et nemmad
kül, agga koggematta, ehk ühhe poole sulla wäärt
nendest kiwwidest on ärraweddanud.
Tunnistust selgemalt kaebaja poolt ei olnud, kelle
läbbi tõeks olleks jõudnud tehja, et nenda paljo kiwwa
on olnud.
Jaan ja Hans Mangelson tassuwad kaebajalle
5 jalga kiwwa taggasi, nendest kiwwidest, mis jubba
moisa on weetud.
Jaak Muandri XXX
Koggokonnakohhus sel 11nemal Webruari k. p. 1858.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas.
1, - Tio Wompas, kes Jaan Pajole on weel tenistusse-
palka wõlgo jänud, olli kohto ees, ei salganud sedda
mitte, - ütles agga, et temmal mitte nüüd ennemb
makste ei ollema, sest et maja-kraami keik on
omma wäimehhe kätte antnud.
Wäimees Jaak Pull peab eestullewal süggisel
1 1/2 wakka Rukkid Jaan Pajole ärratassuma.
Tio Tähnas kaebas, et temmal kaddunud
Niggula Tõnno käest on 3 Ru. hõbb. palka sada jänud.
Pilli Karlil on Niggula Tõnnole 3 Ru hõbb. maksta
olnud ja selle rahha peale on temma lootma jänud.
Pallus et nüüd sedda kätte saaks.
Kohtomees Andres Kuk tunnistas, et temmal
selle kaddunud perremehhe käest, temma teada on
sada jänud üks kuub, kui tenistuse-palka.
Pilli Karl kostis, et se nenda õige, ja
temmal kaddunud Niggula Tõnnole on maksmatta
jänud 2 Ru hõbb. Kaebaja, Tio on kaks korda temma
hobbosega. Päinurme moisas sõitmas käinud ja igga
korra pealt sõido-palka 70 kop. hõbb. lubbanud.
Tio waidles selle söido-hinna wasto ja
tunnistust nende kahhe wahhel ei olnud.
Karl Peperk maksab Tio Tähnasele
Sellest kolmest Rublast, 1 Ru hõbb. kui palka kad-
dunud Tõnno eest, 1 Ru. hõbb. jääb hobbose-sõido eest,
ja üks Ru hõbb. jääb kaddunud Tõnno pärrijattele
maksta. (üks näddal aega tassuda.)
5. - Pilli Karel Peperki ja temma endise Sullase
Ado Wattmanni tülli-wahhe sai kohto polest
järrele kulatud, Karli kaebtus leitud tühhine
ollama ja moisteti:
Et tännasest pärrast sadik mõllemad
üksteisega tassa on.
6 - Jaak Lillewer, kes Jakob Pajo sahhad on wõtnud,
nenda kuidas temma isse ütleb, olli kohto ees, ei
salganud mitte, agga waidles selle wasto et need
mitte Jago sahhad ei woi olla, sest et temma neid Saddo-
külla koggokonna kohto ees ommaks ei olle tõendanud.
Kaebaja Jaak Lill Jakob Pajo pärris 1Ru. hõbb.
Jaak Lillewer maksab kaebajalle 1 Ru hõbb.
ja saab karristusseks 20 hopi witsu. (näddal aega tassuda.)
Mart Weinglas, Jürri Mintel
Koggokonnakohhus sel 18nemal Nowembri k. p. 1857.
koos olliwad: Mart Weinglas, Peakohtomees.
kohtomehhed: Jürri Mintel ja Jaak
Muandi
1, Ants Jud, kes Jürri Watteri kaeru olli warrasta-
nud, olli kohto ees, ei salganud sedda mitte et
üks kord ühhe kuendikko wakka on warrastanud.
Perremees kaebas, et kaks Wakka puduma, agga
pois ei tunnistanud ennamb.
Ants Jud peab maksma kaebajalle
ja saab Jürri Watter poisi emma warrandusest
150 kop. hõbb. kahjutassumist. Karristusseks
saab Ants Jud 25 hopi witsu. (näddal aega tassuda.)
2 - Josep Sammel, kelle Aidast Widrik Tomingas
mõndasuggust warrastanud - wata Protokolli kirja
14nemast s. k. p. pkt. 1. - olli omma wenna Antsuga
kohto ees, agga Ants õiendas ennast, ja waidles
wasto, et temma käes neid wöösid ei ollema.
Josep Sammel nimmetas, et temmal weel praego
puduma 6 naeste-wööd ja üks paar kindid. Üks nen-
dest wöödest ollema Kalle Jaani käes Annikwerres.
Widrik Tomingas peab maksma Josep
Sammelile wie puduwa wöö eest 4 Ru ja kinnaste
eest 20 kop. hõbb. Summas 4 Ru 20 kop. hõbb.
Nuhtluseks saab warras 30 hopi witsu. Se wöö mis
Kalle Jaani käes, peab wäljanõutud saama.
3. - Mällo Jürri Saik kaebas, et temmal Reia alt
üks wak rappe-wilja keige kottiga on ärrakaddunud
nüüd tunnistama Widrik Tomingas, et temma Tõnno
Sarikuga ühhes kous sedda wilja on warrastanud.
Willi on Tõnnole sanud.
Tõnno Sarik olli kohto ees, wabbandas ennast
ja kostis, et temma kuski pool wargil ei olle käi-
nud. Teine kiusama ja tunnistama kurjal kombel
selle pärrast temma peale, et temma ühte war-
gust ülles on andnud, mis Widrik temmale on
awwaldanud
koggokonnakohhus sel 29dal Aprilli kuu päwal 1857.
kohtomehhed: Mart Kongas
Mart Anderson kaebas et Mihkel Tonnisson
tedda hirmsaste on peksnud, russikatega ja ka
wemblaga, ka on karwopiddi kiskunud. Ennamiste
on keik lögid wasto silmi käinud. Kohto ees olli
ka weel ninna kõrwas üks kramm lökidest
nähja.
Mihkel Tõnnisson kostis et temma poissi
omma poiaga on leidnud tüllis ollewa; temma
on poissi mõnne korra witsaga lönud, agga
mitte pead wasto.
Mihkel Tõnnisson maksab 2 Rubla
hõbb. 1 Ru hõbb. saab Mardile wallorahhaks
ja teine waeste laeka. (Poisile maksis 1 Ru ärra
teine Rubla jäi maksmatta.
maksetud sel 6dal maikuu päwal 1857)
Kohtomehhed: Mart Weinglas.
koggokonna kohhus sel 13dal Mai kuu päwal 1857
koos olliwad:
Kohtomehhed: Mart Kongas
Ann Tähnas kaebas et temmal mõda-
läinud süggisel Mihkle päwa ümber moisa
õues wankre pealt on ärra warrastud: 4 Rätti-
kud ja kaks põlle. Nüüd ollema temma omma
asjad jälle leidnud Juhhan Öewerausse
käen. Pallus siis et kohto poolt sedda
asja õijendadaks. Kaks rättikud ja üks
põll puduma weel, nõudis 3 Ru hõbb.
kahjutassumist.
Juhhan Oeweraus kostis, et temma
Küünlapäwa aeg rättikud ja põlled on jõe
äres ühhe puu alt leidnud, sel ajal kui
temma Aptekis on teninud. Waidles kõw-
waste wasto, et temma mitte warras ei olle.
Kulati üllepea weel keik wastastikko
waidlemised ja kõnned ülle ja
Juhhan Oeweraus peab maks-
ma need weel puduwad asjad, se on: 2 rätti-
kud ja üks põll, rahha hinna peale arwatud
ühte kokko 75 Cop. hõbb. (üks näddal aega tassuda.)
Se maks on selle pärrast temma peale pandud
et temma leitud asjad on sallaja piddanud.
2 - Marri Kongas kaebas et temma mees Mart
ollewa ühhe kamsoni neitsi kõrtsi jooma-wõlla
eest pandiks pannud, pallus et kohhus temmale
selle kätte lubbaks. 40 kop. hõbb. mis rahha wõlga
ollewa, lubbas ärratassuda.
kõrtsimees Jürri Kasik wastas, et kül 40 kop.
hõbb. rahha wõlga, agga peale se weel 200 kop. hõbb.
wiina-wõlga selle kamsoni peal wäljas ollema.
Kõrtsimees peab kamsoni naese kätte
andma ja saab 40 kop. höbb. naese käest.
3. - Jürri Woika, kes ühte ilma passida
Hulkujad olli piddanud, saab karristuseks
10 hopi witsu.
koggokonnakohhus sel 1messel Juli k. p. 1857.
koos olliwad: kohtomehhed:
Mart Supps.
Jürri Larents.
Kaebas kohtomees Jaak Muandi, et perre-
mees, - Wenne kirriko wöörmünder Jürri Seeder
tedda on kõrri-piddi kiskunud, ka mahha
tõukanud, ülle ültse suure tülli teinud ja tedda
hirmsaste ähwardanud. Pallus kohto polelist
järrele-kulamist.
Mart Wilmann tunnistuse-mees, ütles
et temma sedda on pealt näinud, kuidas Jürri
Jaako on mahha tõukanud, ka kuulnud, kui-
das ta on ähwardanud et Jaago ots peab
liggi ollema.
Ewa Mäll, tunnistaja, ütles et temma
ka pealt on näinud, kuidas Jürri Jaako
on mahhatõukanud.
Jürri Seeder kostis, et temma Jaako
paljalt agga on tõukanud. Jaak ollewa
tedda möda näggo lönud. Sõimamast egga
ähwardamist ei olle olnud.
Olli siis tunnistus pudulinne ja
Jürri Seeder maksab trahwiks 50 kop.
hõbb. wenne-kirriko juurde waestele ja 1Ru
hõbb. Jaak Muandile leppituseks.
(Jürri Seeder ei olnud selle kohto otsusega
mitte rahhul.)
Kohtomehhed
Jürri Larents
koggokonnakohhus sel 21mesel Juli kuu päwal 1857.
1) Jaan Jõuk - Wanna Põltsamalt - kaebas et Ue Põlt-
sama mees Mart Saik, kes temma ellajad on
tahtnud ilma asjata kinnni wõtta, - tedda rängas-
te on peksnud ühhe piitsa-warrega 10 hopi,
nenda et temmal hoopi-märgid olli ülles näidata
Pallus kohto polelist õiendamist.
Mart Saik olli kohto ees, ja kostis.
Jaan Jõuk laskma omma ellajad allati temma
wiljas käia, on temmale selle läbbi jubba küllalt
kahju olnud. Nüüd wiimati on temma kessa pealt
ühte lehma tahtnud kinni wija, teine on wasto-
pannud, ei olle mitte lehma lasknud ärra wia,
ja selle tülli jures on temma siis Jaani 3 korda
lönud.
Mihkel Mannus ütles, et temma pealt
on näinud, kuidas Mart Jaani on kolm korda
möda pead ja seitse korda möda pihta lönud.
Mart Saik maksab selle eest, et
temma Jaani on omma käege isse, ja rängaste
peksnud, waeste laeka ühhe Ru hõbb. Kaebaja
ei sa mitte wallo-rahha, sest et temma se lehma
kinniwõtmist mitte ei tohtinud keelda.
On siis mõllemad eksinud, ja peawad peale
selle kohtomoistmise rahhule jääma
(maksetud).
2. - Heinamaa söötmise Trahwi maksawad Juhhan
Kõiwale: Jürri Saar 15 kop. Mart Sammel 30 kop.
Mart Annus 30 kop. Leppiko Josep 30 kop.
Sare Mart 30 kop. Kerdi Ans 15 kop. (üks näddal aega.)
3 - Jaan Reimann, kes ühhe walle-wõtmega
omma maja-perrenaese kirsto lukko mitto korda
on lahti wõtnud, sedda ka mitte ei salgand, olli
perrenaesega kohto ees ja
Jaan Reimann saab karristuseks
30 hopi witsu.
koggokonnakohhus sel 21mesel Oktobri kuu päwal 1857.
koos olliwad: Peakohtomees Mart Weinglas ja
kohtomehhed: Jürri Mintel ja Jaak Muandi
1 - Jaak Tommingas ja temma Perremees Mart
Saik olliwad kohto ees, olli nende wahhel tülli ol-
nud, isseärranis on pois tullega keeldud kombel
ümber käinud. Perremees pallus, et pois temmast
ja temma tenistussest tännasest pärrast lahti
saaks moistetud. Lubbas perremees pearahha
ja täie aasta palga poisile wälja maksta.
Jaak Tommingas, kes isse tunnistab, et on
perremehhe wasto eksinud, saab perremehhe sowimise
järrel lahti moistetud sellest tenistussest, saab omma
aasta palga, agga saab ka karristusseks 15 hopi witsu.
Leppis perremees se kord weel, et pois taggasi
tenistusse jääb, agga hirmo saab.
2 -Marri Willmann kaebas, et temmal on mõda-
läinud aastal omma perremehhe käest tenistuse pal-
ka nõuda jänud: üks alluskuub ja kamson. Poliko
aasta pealt on temma kül ärraläinud, agga mitte
koeruse, waid haiguse pärrast.
Perremees Andres Johannson kostis, et tüd-
rukul paljalt üks alluskuub nõuda ollema, agga
mitte kamsoni. Selle alluskue on temma selle
eest omma käes kinni piddanud, et tüdruk hobbused
on lasknud omma holelt kurja peale minna, ja
Perremees on piddand trahwi maksma 1 Ru hõbb.
kelle wasto tüdruk ühtegi ei woind räkida.
Tüdruk Marri Willmann saab perremeh-
he käest weel 50 kop. hõbb. selle alluskue eest
kohtomehhed:
Mart Weinglas.
Jürri Mintel.
koggokonnakohhus sel 23dal Oktobri k. p. 1857.
Peakohtomees Mart Weinglas.
kohtomehhed: Jaak Muandi ja Jürri Mintel
Jürri Jürjenson maksab Mats Pärenile 50 cop.
hõbb. wilja-söõtmisse eest kahjutassumist, ja saab
selle eest, et omma wolliga panditut hobbose sallaja
on ärrawinud 20 hopi witsu.
2. - Josep Lutrutz Wanna Põltsamalt, tunnistas, et
temma sedda on näinud, kui Jaak Soert on kolm
korda tõukanud soldatid Jürri Puder. Soldat on
igga kord mahha kukkunud, on ka otsimatta omma
mütsi mahha jätnud.
Jakob Riedmann tunnistas, et Jaan Soldatid
on 3 korda russikaga lönud.
Josep Piir, Wanna Põltsamalt tunnistas, et temma
tüllist ühtegi ei tea, agga 10 Ru hõbb. on enne
sedda tülli näinud soldatil rahha ollewa.
3. - Jaan Kimmel, Wanna Põltsamalt, kellel 14 Ru 70 kop.
hõbb. rahha möda läinud esmaspäwal on ärrawar-
rastud, olli warga teada sanud ja pallus kohto poolt
õijendamist. Soldat Jaak Kuk on temma rahha war-
rastanud.
Soldat Jaak Kuk kostis, et temma selle rahha
kül on ärrawarrastanud Eriko kõrtsist ärraminnes
Kolmeristi kõrtsis. Jaan on magganud.
Sellest rahhasd on temma ärra kullutanud ja ärrasõnud
nenda paljo, et wiimaks agga paljalt nüüd 9 Ru 24 kop.
hõbb. järgi on jänud. Andres Kongas ollema Jaani
hobbose Eriko, kõrtses ärrawötnud sallaja, Kolme risti
kõrtsi sõita, ja Jaak on senna tulnud omma hobbust
tagga otsima.
Andres Kongas ütles, et soldat selle Jaani hobbu-
se on wõtnud, ja sellega nemmad mõllemad on
kolmeristi-kõrtsi sõitnud, kus Jaan on järrele
tulnud. Rahha wargust temma ei olle teadnud.
Kulati keik isseärralissed ja wastastikko juttus-
tamised weel ärra ja moisteti:
Soldat saab keiserlikko willandi silla kohto
kätte sadetud, selle palwega, et hopis saap ärrasadetud,
Andres Kongas saab hobbose wõtmisse pärrast
30 hopi witsu; agga kaebaja Jaan Kimmel kannab siis-
ki kahju, sest ei soldati käest middagi sada ei olle
3 - Jaak Schmidt kaebas et Jürri Kongas 5 aastad
jubba temmale 2/3 wakka Rukkid seppa-töö
eest wõlgo ollewa. Igga aasta on nõudmine
olnud, agga Jürri ei olle mitte tassunud.
Jürri Kongas ütles, et temma igga
aasta on seppa-töö eest hinda ärratassunnud.
ja salgas selle nõudmise hopis ärra.
Kohtomees Mart Kongas ütles sedda õige
ollewa, et Jaak igga aasta sedda wõlga nõudnud.
Ka prukis Jürri Kongas kohto ees roppud
sõnnad, on kohto kässu wasto ka pannud, ja kohto
ette üks kord tullematta jänud.
Jürri Kongas maksab Jaagole 2/3 wakka
Rukkid ja saab omma suuruse ja wasto-
pannemisse pärrast 15 hopi witsu
4 - Mart Korkmann, soldat Loopre wallast,
kes siin wallas tööl on, kaebas, et Perremees
Jürri Kongas tedda 5 korda ühhe rehha-war-
rega möda selga on lönud, näitas ka löömis-
se märgid kohto ette, ja nõudis 3 Ru hõbb.
wallorahha.
Jürri Kongas salgas, ja ütles, et temma
mitte ei olle lönud, agga paljalt on püidnud
lüia. Soldat on temma majas korteris olnud,
ja on püidnud wasto temma käsku õlgedega
ahjust tuld wõtta. Rüsselemisse peal
on se rehha-wars saand katki murtud.
Jaan Kerus - woisekko wallast, tunnis-
tas, et temma pealt on näinud, kuidas Mart
sedda soldatid on rehha-warrega lönud, ka kuul-
nud, kuidas kambris weel löömist on olnud.
Enne löömist ei olle tulle-wõtmist olnud.
Kambri ukse külge on soldat putunud, se on
mahha kukkunud, ja selle peale on lödud.
Soldat isse ütles, et temma ühhe
tüdrukuga on nalja heitnud, selle kingad
ärra wötnud, tüdruk on temma järrele jooksnud
ja nenda on se kambri uks mahha kukkunud.
Perremees Jürri Kongas maksab
selle eest, et temma soldatid on lönud,
üks Rubla hõbb. waestelaeka Trahwi. Soldat
ei woi mitte wallorahha pärrida, sest et
essiteks tunnistus mitte selge, ja poolik,
ja temma isse ka süidlane, et maja tüdru-
kud rahhul ei piddand, mis läbbi maja-
perremees wihhale sai ärritud.
Soldat ei olnud selle kohto otsusega mitte
rahhul ja pallus protokolli kirja.
Sel 26dal Augusti k. p. 1857.
Tunnistas Tõnno Wibur, et temma möda-
läinud aastal, leikuse-aeg, isse on näinud, kuidas
Perremees Jürri Morits moisa-wäljalt on wiis
wihko Rukkid warrastanud.
Jürri Moritz, olli kohto ees ja ütles, et temma
mitte ei ollewa warrastanud. Tõnno jut ei ollewa õige.
Wimaks andis isse ülles, et temma kraawist, ehk
kraawi-kaldalt on nelli wihko leikanud ja koddo
winud.
jäeti se assi keiserlikko kihhelkonna kohto õien-
dada.
Peakohtomees Mart Weinglas XXX
Jaan Tuur on maksnud waeste ladiku trafi rahha
1 Rbl hõb.
4 Lena Tähnas sai jälle karristud, ja kooli
Mardi juure pantud, et tenistusses ennast
hakkaks parrandama ja parremad meelt wõtma.
5. Kaebas metsawaht Peet Moks, et Mart Hanson,
kes haggo on warrastanud, mis Kokka Mardi ommad,
on suud prukinud, ja temma perremees Andres
Juhhanson on ka selles sammaa nõus olnud.
Temma - metsawaht - on need warrastud haod
temma käest kül ärrawõtnud, agga süidla-
sed alles trahwimatta.
Mart Hansson ja Andres Juhhanson peab ees-
tullewal kohto päwal moisas ollema.
Mart Hansson olli wimaks ka kohto ees ja ütles
et temma koggematta on Kokka Mardi haggu
wõtnud.
15nemast Märtsi k. p. 1855.
6. wata Protocolli-kirja
Tõnnissonile rahha.
sai wäljamakstud Mihkel
koggokonna kohhus sel 30nemal Detsembri k. p. 1857.
Kohtomehhed: Jürri Mintel
1, Andres Roots arwati moisawalltsusse polest
sedda wäärt süidlaseks, et piddi 15 hopi witsa saama.
Temma palwe peale leppis moisawallitsus, et
selle ihho hirmo rahhaga maksab.
2.- Jaak Weinglas, kes Jaan Reimanni haggu -
kolm unnikud - on omma mele wallaga ärra
winud, - olli kohto ees, ei salganud sedda kül
mitte, et sedda teinud; ütles agga, et teine selle
wasto jubba enne temma haod on ärrawinud.
Ei olnud tunnistust, et Jaan nenda teinud.
Jaak peab Jaani haod taggasi andma,
wiis sülda.
3. Andres Kongas, kes Jaak Hanssoni rahha on ärra-
warrastanud 275 kop. hõbb. olli kohto ees, ja jäi süid-
laseks, selle läbbi, et temma essimest korda selle
rahha olli ärra wõtnud, agga jälle taggasi andnud.
Teine kord, sel sammal ösel, on se rahha jälle
ärrakaddunud ja kot leitud Andresse käest.
Mõllemad on kõrtsis joomisse peal olnud.
Andres Kongas maksab Jaak Hanssonile
25 kop. hõbb. ja saab 30 hopi witsu.
Jaak Hansson saab kõrtsis joomise
eest 20 hopi witsu.
Jurri Mintel XXX
6. - Ans Willmann kaebas, et temmal mödaläi-
nud aastal kaks wakka Rukkid keige kottiga reia-
alt on ärrakaddunud. Teise perre pois Dmitri
Tomingas on sel sammal ajal Rukkid keige kottiga
ühhes tükkis Mart Sammelile müinud 130 kop. hõbb.
eest. Pallus et omma wilja kätte saaks, sest et
arwab, et Dmitri temma wilja warras on.
Dmitri Tomingas olli kohtu ette tallitud,
wabbandas ennast ja ütles, et temma Arrutsaare
Wõhma kõrtsis need Rukkid ühhe Sullustwerre
külla poisi käest ostnud. Olli peale se ka ennast
joobnuks joonud, ja räkis kaksipiddi. Salgas agga
ja ütles, et temma kaebaja Rappeid ei olle
warrastanud. Müija nime ka ei teadma.
Ans Sammel tunnistas, et se kot, kellega
se willi temma poia Mardile on müidud, nenda-
suggune on olnud, - kuidas kaebaja märki
on ülles andnud. Nüüd ollewa se kot kül ärra kaddunud.
Dmitri Tomingas peab maksma
kaebajalle need kaks wakka wilja, se on 4 Ru. hõbb.
ja saab 30 hopi witsu karristuseks.
7 -
Kaebas Soldat Jurri Puder, et kolme näddala
eest taggasi Jaak Peert tedda ollewa peksnud. Kolm
korda on tedda mahha lönud ja 2 kord russikaga möda
pead. Sel korral on temma ka omma rahha ärrakaotanud,
agga Jago peale sedda süiks ei arwa. Pallus kohto-
polelist öijendamist.
Jaak Peert olli tallitud ja kostis, et temma
Jakob Riedmanniga juttul olnud, ja kaebaja temma
peale on tükkinud Wanna Põltsama kõrtsis. Igga
kord on temma Jürri endast emale tõukanud, agga
mitte lõnud.
Wata tunnistust protokolli kirjast 28dast Oktobri k. p.
pkt. 2.
Jaak Peert maksab leppitusse hinnaks kae-
bajalle üks Ru hõbb. Sellest rahhast saab ärra
woetud trahwiks waestelaeka kaebaja polest
Selle eest, et teise peale tükkis, ja nenda tülli allus-
tas. (üks näddal aega tassuda. )
Jaan Muandi XXX
Ue Põltsama moisas sel 11nel Nowembril 1857
Madli Lindemann tahhab wallast wälja minne nink
on Mardi paewal Seadusse järrele ennast wälja kirjutanud.
koggokonnakohhus sel 14nemal Nowembri k. p. 1857.
koos olliwad. Peakohtomees Mart Weinglas ja kohtomehhed
Jürri Mintel ja Jaak Muandi
1,. Josep Sammel kaebas, et Widrik Tomingas temma aidast
on warrastanud: 1 kuub, 12 naeste-wööd, 1 meeste wöö ja
1 paar sukke ja 1 paar kindid. Muist sellest kraamist
ollema jubba warga käest kätte sanud,. 7 wööd ja 1 paar
kindid puduma weel.
Widrik Tomingas olli kohto ees tunnistas ja ütles,
et temma selle aida-lukku sõrmega ollema lahti teinud ja
nenda kuidas üllesantud, warrastanud. Nelli wööd ollema
temma wenna Hanso käes.
Jääb selleks aijaks õijendada, kui keik teised
kes selle asjasse puduwad, ka kohto ette sawad tallitud.
kirrikowalla kohtomees Hans Wattmann.
2. -
Ants Peperk, kes omma endise poisi Jürri Peperkile
tenistusse palka õigel ajal ei olnud wälja maksnud,
olli kohto ees, kulati assi järrele ja
Perremees peab maksma poisile 373 kop. hõbb.
kui tenitud palka.
3 - Jaan Wattmann peab maksma omma Issa
Mardi wõlga Jaan Tähnassele - poole sest nõud-
missest - 1 Ru hõbb, ka 15 kop. (näddal aega tassuda.)
23, 25, 26, 29. 30. 34. 35. 38.
Jaama-moona-weddajad:
39. 40. 41. 42. 43. 44. 46. 47. 48.
49. 51. 52. 53.
Koggokonna kohhus sel 24dal Webruari k. p. 1858.
koos olliwad: kohtomehhed. Jürri Mintel, Jaak Muandri
1, Andres Johannson kaebas, et temma omma hobbuse
omma sullase Ans Hanssoni kätte on andnud palgi metsa-
Poisi waletusse läbbi on hobbone ühhe palgi alla jänud, ja
ärra lõpnud. Hobbose eest ollewa temmale pakkutud 26 Ru
hõbb. Pallus et kohhus wõttaks selletada ja õijendada.
Ans Hansson olli kohto ees, ütles, et temma ühhe
puu polele raijutud on seisma jätnud, omma hobbuse
jurest on ärra läinud ühte palgi-pakko toma. Selle
aja sees on Jaan Kondas ka üht puud raijunud ja ar-
was temma, et selle puu kukkumisse läbbi, temma
poolraijutud puu on hobbose selga kukkunud ütles
et Jaan Kondas ollewa joobnud olnud.
Jaan Kondas kostis, et temma puu-oksad suggugi
Anso poolraijutud puu külge ei olle putunud.
Arwati se hobbone 20 Ru hõbb. wäärt, ja
sest ja sellepärrast, et sullane ka mitte mele-
ga sedda kahju ei olle ette näinud, - waid agga
omma holetuse läbbi on lasknud sündida,
arwatakse sedda muist õnnetuseks, ja kannab
perremees 10 Ru hõbb. ja Sullane 10 Ru hõbb.
kahju.
Andres Johanson ei olnud selle kohtomoistmissega
mitte rahhul, - lubbas suremad kohhut nõuda.
2. - Mart Weinglas, kelle käest Jaamas käies üks
pool wakka kaera on ärrapudunud, olli kohto ees,
ütles, et pudu kül on olnud agga ei ütlend ennast
teadma, kust se pudus tulnud.
maksab 50kop. hõbb. selle puduse eest.
3. - Rein Lindemann tunnistas ennast Mats
Pärenile 125 kop. hõbb. wõlgo ollewa. Olli ka
Pearahha temmal alles maksmatta.
Peab Matsile Jaanipäwaks rahha ärramaks-
ma. Pearahha wõlla-pärrast saab ihhunuhtlust.
4. - Jaak Peterson, kes Jaama-tee peal koggokonna wõõr-
mündri Mart Suppsi taskust olli püidnud walla-
rahha ärrawarrastada, olli kohto ees, salgas kül wasto,
agga wöörmündri kaebtuse peale moisteti:
Jaak Peterson saab trahwiks 30 hopi witsa.
koggokonna kohhus sel 1mesel Aprilli kuupäwal 1857.
Jaan Nuutsak - kirriko walla mees kaebas,
et temmal sada ollewa Jakob Reimanni käest 5 Ru
85 kop. hõbb. Pallus, et omma rahha kätte saaks.
Jakob Reimannil olli sada kaebaja
käest, kelle wasto teine middagi ei wõind waielda;
1 Ru 35 kop. hõbb. Olleks siis wõlg 4 Ru 50 kop. hõbb.
Pallus tassumisse-aega wõlglane süggise
Põltsama-lada ajani.
Jakob Reimann peab süggise Põltsama-
lada aiaks 4 Ru 50 kop. hõbb. Jaan Nuutsaki
kätte tallitama, nenda et eddespiddi ennam kaeb-
lust ei tulleks tõsta.
Moisa metsa wargusse perrast on moistetu Trafi alla
Tönno-Ansu Mart maksab 50 Cop.
1 Rbl.
Sare Mart
Tükki Jaan
Reino Jürri
Jaak Lorius
Haego Hans
Pulli Tönnis
Jacob Jürgens
Musta Tõnnis
Wasta pannemisse
Kokka Mart
Pool sest trafist saab metsawahtile teine pool jääb
Metsa raiskamisse ees Moisale.
Kirriko moisa wallitsuse polest tõsteti kaebtust:
Gahlnbäkki
härrale on Õppetaja härra Rukkid münud,
ja on weddamissega kirriko-moisast kaupmehhe
Tallinna linna
juurde, 3 Wakka pudust tulnud. Essimesse woori
pealt 1/2 wakka ja teise pealt 2 1/2 wakka Rukkid,
nenda kuidas kwiitung sedda wälja näitab. Kirriko-
moisa kubjas Jaan Rebbane ütles et temma
moisa aidast täieste 46 Wakka Rukkid on peale-
mõetud. Ue Põltsama moisa härra leppis, kirriko
õppetaja assemel ja nimmel nenda, et igga woori-
mees, kui nemmad süüdlast ülles ei anna, kahju
tassumisseks 1 Ru hõbb. maksab selleparrast,
et nende holeks ärraandminne olli.
Maksawad siis: Jürri Peperk, Jaan
Wattmann, Jürri Tähnas ja Tõnno Tamm,
iggaüks 1 Ru hõbb. kirriko moisawallit-
susele kahjutassumisseks.
3. Metsa-warguse pärrast sai trahwitud
Mihkel Tõnnisson ja maksab sesamma 3 Rubla
hõbb. nendasamuti kui neid teised endised.
4. Jaak Kuk maksab moisawallitsusele 50 kop.
hõbb. ühhe palgi eest, mis temma metsast kül
on wälja tonud agga wastowötja kätte mitte
ei olle ärraandnud.( on ärra makstud 50 Cop.)
kirjutaja
Ue Põltsama moisas sel 15nel April 1857
Kaibas Johann Reimann et temma auest on wöörschlemmid ja
waljad ärra warrestud, nink on kuulnu et Soldat Jaak Kuck
on neid warrastanu, sest et temma on se kõrd seal olnu, nink ga
toistele sedda räginu, tunnistus ei olle.
Uettleb Soldat Jaak Kuck et temma sedda ei tea ei olle warrastanu
nink ga kellegil räginu.
Tönnis Piir Woisikult on kulnu kui Soldatit on omma wahheli
räginud et Jaak Kuck on neid asjad kaupelnu
Koggokonna kohhus sel 10nemal Juni k. p. 1857.
1) Juhhan Bergmann pallus üllespanna
et temma omma sullaselle, Jaak Wibur,
on tenistuse palga ärra tassunud, sedda
õijendamist on pealt näinuwad ja kuulnud
kohtomehhed Jaak Muandi ja Jürri Mintel.
2 - Anton Tamm olli Mats Wompassele
ühhe wemblaga pähhe lönud. Tülli olli
Wastastikko olnud, agga Mats olli ränge-
mast lüa sanud. Kaebtuse peale
Anton Tamm maksab Matsile
50 kop. hõbb. wallorahha ja saab trahwriks
10 hopi witsu. - (Mardi päwaks tassuda.)
Mart Weinglas X
Jaak Muandi X
kuu päwal 1857.
koggokonna kohhos sel 15nemal Juni
Jaak Puder - lesk mees - nimetas
et teist korda tahhab ennast abbiellusse
heita, ja panni omma lastele essimessest
abbiellust pärranduseks kirja:
poeg Tönno - 1 lehm ja kirst.
tüttar Ewa - 1 lammas ja üks kirst.
Temma se aegne pruut ollewa Ann
Jürjens - lesk naene-. Annel ei olle
essimessest abbiellust lapsi.
Saab kohtopolelinne lubba antud.
Mart Supps XXX
Koggokonna kohhus sel 17nemal Juni k. p. 1857.
kohtomees Jürri Mintel.
Saddokülla moisa walla mehhed Juhhan
Rantmann, Jaan Tuppits ja Ants Liping
olliwad kohto ees ja kaebasiwad, et nendel
on Teisipäwa ösel 11/12 s. k. p. nende riide-kangad
pleekimise aeast ärra warrastud. Juhhan
Rantmannil 55 küinart, Jaan Tuppitsal
15 küinart ja Ants Lippingel 35 küinart.
Nüüd on nemmad teadust sanud, et Ue-
Põltsama moisa al wäljatulnud soldatid need
wargad on olnud, nimmelt Ans Kalmuk ja
Jaak Kuk.
Soldatid Ants Kalmuk ja Jaak Kuk
toodi kohto ette ja kostsiwad küssimiste
peale, et nemmad kahhekeisi need kolm
kangast on warrastanud, ja on Hans
Reinthali kätte - kes wabbadmees - tagga-
warraks paigale ja hoida andnud. Müi-
mist ei olle, egga hinna nimmetamist
seal jures mitte olnud. Nüüd, kui nemmad
on läinuwad nende kangaste järrele, on
Hans Reinthal üttelnud, et temma need
kangad keik jälle on andnud ühhe
teise Wabbadmehhe kätte, nimmega Andres
Kongas.
Hans Reinthal ei olnud mitte kohto
ees, olli haiguse läbbi koddo jänud.
Andres Kongas olli kohto ees, ja kostis,
et temma kolmapäwa õhtul Hans Reinthali
käest on ühhe ainsa kanga, se keskmisse,
sanud ilma hinnata. Se kangas ollewa
praego külla rukki-wäljal rukki sees.
Pallusiwad kaebajad, et omma kan-
gad kätte saaks ja kohhus süidlastega
seadust mõda teeks.
Sest ja sellepärrast et se soldat
Anz Kalmuk jubba 1845dal aastal warguse
pärrast kohto poolt ilma liisuta on sol-
datiks ärra antud, ja Jaak Kuk, se teine
soldat, rängaste wiina joob, wõttsiwad
Kohtowannembad nõuks:
need soldatid keiserlikko willan-
di silla-kohto ette saata, sellepal-
wega, et nemmad sedda wiisi ärra
saaks sadetud, et nemmad eddes-
piddi mitte ennamb ei saaks
selle koggokonnale pahhanduseks
ollema.
Warguse wastowõtjatte pärrast
saab se koggonna kohhus teine kord
moistma, kui Hans Reinthel ka
saab tullema.
Mihkel Reinthal, kes mitte ei
teni, ja wabbadikko ello peab, olli kohto
ette todud, ja moisteti:
Saab 30 hopi witsu karristuseks
ja peab tenistust wõtma.
kohtomehhed: Mart Weinglas
Koggokonna kohhus sel 20nemal Juni kuu päwal 1857.
kohtomehhed: Jürri Mintel.
wata Protokolli-kirja 17nendast s. k. p. pkt. 1.
Hans Reinthal olli nüüd kohto ees, ja
ütles, et temma kül soldatide käest kolm
kangast omma honesse wõtnud, kust need-
sammad jälle pärrast Rukkisse widud.
Üks kangas on siis temmale jänud, ja se
on nüüd ka temma käest ärra warrastud.
Muist on nendest kangastest kätte sadud,
agga 81 küinart pudub weel; mis muist
Soldatide, Andres Kongase ja Hans Reinthali
tassuda jääks. Hans Saik on ka wargusest teadnud.
Arwati 15 kop. hõbb. puduwa riide küinar,
ja sawad kaebajad 81 küinra eest 12 Ru 15 kop. hõb.
wäljamaksetud. Maksawad siis Hans Reinthal
200 kop. Andres Kongas 400 kop. ja Hans Saik
4 Ru. ja soldatid 215 kop. hõbb. Hans Saik ja
Andres Kongas sawad kumbgi 30 hopi witsa
ja Hans Reinthal saab kolmeks päwaks
wangi pantud trahwiks. Käimise wae-
wa arwati kaebajatale 90 kop. hõbb, mis
soldatid maksawad.
4. - Lena Tähnas saab ümberhulkumisse
pärrast 20 hopi witsu.
Kohtomehhed:
Jaan Muandi
koggokonnakohhus sel 4dal Nowembri k. p. 1857.
kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaak Muandi
1 - Hans Gartner, kes Hans Ratsole üks Rubla
hõbbedad wõlgo on, olli kohto ees, ütles, et sedda
rahha on lainanud ja senni ajani maksmatta.
üks näddal aega antakse tassuda.
2 - Mart Thom, kes keeldud kombel ühhe
sallaja wõetud hobbosega kelmidega ühhes
seltsis on sõitnud, olli kohto ees, ei salga-
nud sedda mitte.
maksab se hobbose perremehhe Jaan
Kimmelile üks Ru hõbb. sõido-rahha.
3. - Kaebas Josep Ott, et temmal mödaläinud
kuu 21mesel päwal on omma kirstust 7 Rubla
hõbbedad ärrawarrastud: kirsto wõtti on selle pär-
rast ette jänud, et ühtegi wõerast innimest
ei olle karta olnud. Mödaläinud pühhapäwal
on kohtomees Mart Kongas seal tallus käinud,
ja on se perremees Karel Josep arwanud, et se
tallo teine pois Jaan Weinglas se süidlane
ja warras ollema. Sellel korral on kohto-
mees ja need teised ussutes temmale sedda
nõu andnud, et pango ehk kirsto tahha
se rahha kott wälja. Esmaspäwa hommiko on kohhe
rahha kot kirsto taggant leitud. Rahhast on
kaks Rubla hõbbedad pudu olnud. Pallus, et
omma puduwa rahha kätte saaks.
Jaan Weinglas olli ka tallitud, waidles was-
tu, ja ütles, et temma sellest rahhaat ühtegi ei
teadma ja sellest wargusest hopis puhhas
Perremees Karl Joseph arwas ka, et Jaan se warras
on, agga ühtegi tähtjad märki ei teadnud muud anda,
kui agga, et pois on üksi Reinal käinud.
Jaan Weinglas peab se rahha, mis weel
pudub, se on 2 Ru hõbb. maksma, muud trahwi
temma ei sa, sest et temma omma tunnistus pudub.
Se maks on sellepärrast temma peale pantud,
et se nenda selle läbbi wäljapaistab, et ta süidlane on,
et peale se antud nõu kohhe rahha-kot wälja tekkis.
4 - Marri Müller ja Jaak Wibur, kes kahhekesse
tüllitsenud olliwad kohto ees, - kulati järrele
Sest et mõllemad süidlased, agga se
naene wähhem, - saab essiteks se naene 10 hopi
witsa ja Jaak 20 hopi witsa. Naesel on omma
kõlbmatta ello polest isseärranis süidi.
Naene pallus, et tedda lastaks sedda ihhu-
nuhtlust rahhaga maksta. maksab siis 1 Ru. hõbb.
(bezahlt)
5 - õijendadi perremehhe Karl Josephi ja temma
poisi Jaan Weinglasi wahhel tülli-assi sel kombel
ärra, poisi kaebluse peale, et se üks wak Rukkid
mis pois ütles sada ollema, selle põllu pruki-
misse eest jääb, mis pois omma wolliga wõtnud selle
perremehhe wenna lubbaga. On siis agga paljalt
tännawust palka nõuda 2 wakka Odre.
koggokonna kohhus sel 3dal Martsi k. p. 1858.
1.- Moisawallitsuse polest tõsteti kaebtust, et Perremees
Jürri Kongas, sel korral kui temma Tallust lahti tehtud,
rukkid on kassinam wälja küllinud, kui õige ja parras
ollema temma praego weel 3 wakka Rukkid moisale
sellest seemne jaost wõlgo. Ka ollema Perremees jätnud
3 Sülda haggo ja 2 Sülda puid wiljaweddamatta.
Jürri Kongas kostis, et nende maade peal milalgi
nenda paljo rukkid ei olle wälja küllitud olnud, kui nüüd
moisawallitsus nõudma, - pallus, et agga rahhule jädaks.
Puud ja haod ollema temma kül wäljaweddamatta jätnud.
Jürri Kongas tassub moisawallitsuselle