Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Ainuke sõjatulest puutumata hoone oli
vana magasiait ja Rahvamaja valla keskuses.
Rahvamajas leidis omale ulualuse peale
sõda, ka kolme klassiline Külitse algkool
ja seda kuni sulgemiseni 1970 aastal.
Kooli sulgemine tõi emadele, kellel oli
kooli minevaid-või koolis käijaid lapsi, hulga
muresid juurde. Nüüd tulid väiksed lapsed -
kas Tartu või Nõo kooli saata, - Tartu - Elva
vahet sõitvate bussidega.
Ühtpidi, räägitakse vähesest iibe probleemist
meie eestlaste hulgas, aga teist pidi pannakse
pidureid, tehakse lapsi soetand emade elu
Meil peavad ja naised võrdselt meestega
riigi töödel käima, nii näeb ette meie sotsia-
listlik riigi seadus!
Peale kooli sulgemist, suleti ka rahvamaja,
millest oli eespool juttu, ta oli olnud meile
mitme põlvkonna vältel kokku käimis kohaks
Peale tavaliste pidude oli rahvamaja
viimasel ajal ka pulma pidude korralda-
mise kohaks ja matuste pidamiseks koha-
likele inimestele.
Kui ei oleks kodus raadiot ega televiisorit
7. Norilskis.
Minu esimeseks laagriks sai Rudnik 3-6, mis asus
paari kilomeetri kaugusel keskasulast, sel ajal
(Norilsk veel linn ei olnud) kahe mäeharja vahel,
paarsada meetrit kõrgemal keskasulast.
Mäeharjad ja laager mattusid madalate pilvede
korral-udu linikuga. Selge ilma korral avanes ümb-
ruskonnale ilus vaade, kuid masendatud inimeste
meeleolu oli alati vilets.
Laagrist oli hästi näha, kuidas tuhandeid vange hommi
kuti, viidi, konvoi ja koerte saatel keskasulasse-linna
ehitama.
Meie laagrist käisid vangid ehitustele ja nikli kaevan-
dusse.
Peale sõda vangide juurde vool laienes, ei jätkunud
kõigile barakkisid ja osa majutati telkidesse.
Brigaadidesse määramisel küsiti, mis tööd oskad,
andsin end üles puusepana
Esimeseks tööks oli barakkide ehitus, suurte külmade
saabumiseks jõudsime ehitada kaks barakki.
Vanemad ja viletsa tervisega mehed, kelledest ehitjaid
ei olnud, jäid kogu talveks telkidesse. Sääl nad
külmusid ja nälgisid kuni surid. Üks nendest oli Stocke-
bi nimeline, ütles end olevat kolonel Stockebi vennapoeg.
Kas neid sada või rohkem, peamiselt baltlased, surid vist
talvejooksul kõik?
Igasse telki pandi küll 2 väikest malm ahjukest, kuid
alati ei jätkunud sütt, et telki soojaks kütta. Sageli
tulid nad meie barakkidesse soojendama, seda õhtuti
kui olime töölt tulnud, päeval ei lubatud ja ööseks pidid
lahkuma. Laagris oli olemas köetav väljakäik, sakste
jaoks, vahest said endid sääl soojendada, kui koristaja-
kütja lubas. Ka sääl soojas olla, polnud lubatud.
Üheks väljakäigu koristajaks-kütjaks oli Saaremaa
mees Põldmaa Jüri.
8. Looduslikud tingimused.
Talvel oli pakane kohutav, pidevalt neli-viiskümmend
kraadi! Vahest oli 20 kraadi, siis öelsime täna on sula.
Temperatuuril kuni 45° oli võrdlemisi vaikne.
Idast puhuv tuul tõi alati kaasa külma tõusu ja
suure tormi-burgaa. Mida rohkem külma kraade
seda tuul tugevam. Elasime üle ka 73° külma, see oli
koos tormiga, kraadi klaas näitas puhast külma 56°
Kõva külm suure tormiga tuli Verhojanskist põhja-
poolkera külma pooluselt.
Jäämerelt puhuvate tuulte korral oli tavaliselt 35-45°-
külma. Karmile talvele järgnes väga lühike suvi.
Vanad vangid armastasid öelda: „12 kuud on talve,
ülejäänd aeg aastast suvi"!
Laevad sõitsid Jenisseil, juuni lõpust-oktoobri lõpuni
Laevadega veeti suvel kõik talveks vajaminev kaup.
Inimestele kui loomadele vajaminev, samuti ehitus-
materjalid, Dudinkasse, säält raudteel Norilski.
Ladusid oli vähe, suurem osa kaubast, jahud, tangud,
üldse kõik kottides olev toidukraam seisis väljas, suurtes
virnades, mis olid kahekorruseliste majade kõrgused.
Talvel oli olemas ainult lennuühendus "suure maaga",
nii armastati öelda, kuigi asumisel poolsaarel - Taimõr,
jõgede-Jenissei ja Leena vahel.
Vahest veel juuni kuul möllasid tormid, soojemateks
kuudeks olid juuli-august.
Ühel suvel tuli 20. augustil lumi maha ja enam
ära ei sulanudki.
Maa sulas suve jooksul, rohu kamara all, ainult
mõne sentimeetri sügavuselt, katmata alal mõnekümne
Sell põhjusel saatsin mina ja minu abi hra Jaakson, kes meie mitte rah-
wa esituse waid Eesti organisatsionide soowitusel oma kohtade peale oli-
me nimetatud, täna hommiku telegrammi teel palwekirja ära, et Ajutine
Walitsus meid ametist lahti laseks. Aga Teie pea kohus on rahwa õigusi
kaitsta, selle rahwa õigusi, kes Teid siia on saatnud. Üks puhas kelle
ja kust poolt ning mis lipu alla kaitseid saab tehtud rahwa õiguste kal-
lale kippuda ja neid õigusi kitsendada - Teie peate kõige suurema surwe-
ga niisuguste katsete wastu wälja astuma.
Teie olete rahwa saadikud ja rahwas toetab Teid. Teie wõite jul-
ged olla, et meie seltskonna tegelased, kui Teie neid kutsute, Teile
oma nõuga ja tööjõuga appi tulewad. Meie seltskonna tegelased on iseä-
ranis palju wiimase nelja kuu jooksul rahwa elu korraldamiseks ja uute
rahwa-asutuste loomiseks ära teinud ja sellega õigustatud tänu ära tee-
ninud.
Meie uus ajalugu algab tänasest päewast peale. Mina usun kind-
lasti, et meie järeltulijad, kes selle ajaloo esimesi lehekülgi loewad,
ja need leheküljed saawad Teie tegewusest jutustama, - saawad ütlema:
tõesti, Eestimaa saatis oma esimesesse Maanõukogusse omad kõige paremad
pojad.
Soowin jõudu tööle. Seaduse nimel awan esimese Eestimaa nõu-
kogu esimest istumist.
Selle järel astus juhataja kohale kõige wanem maanõunik herra Lasn, kes koos-
olekut terwitades üleskutsub laulma: "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm."
Nõunikud tõusewad püsti ja laulawad.
Peale selle teeb n. Maasik ettepaneku Wene rewolutsioni tegelastele "hurra"
hüüda, mis ka sünnib.
Peeter Suure Kindluse Kommandant Ljeskow terwitab nõukogu Wene keeles.
I. Selle järele otsustab Nõukogu 30. märtsi 1917 a. seaduse § 11 põhjal Eesti
keelt oma asjaajamise keeleks wõtta. Ajutiseks sekretärideks kutsutakse nõuni-
kud Birk ja Seljamaa. Tehtakse pooletunniline waheaeg.
II, Pärast waheaega wõetakse Kubermangu Maanõukogu esimehe walimine ette.
Otsustatakse ajutist esimeest walida kuni linnade poolt Kubermangu nõukogu
liikmed walitud on. Walimine sünnib kinniselt. Sedelite lugejateks kutsu-
takse nn. Saral ja Ennemuist. Esimehe kandidatiks seab n. Tõnisson üles n.
K. Pätsi, kuna n. Wilms n. Wallneri. ette paneb. Kinnisel hääletamisel saab
Wallner 20 häält, Päts - 19, seega on Wallner walitud. Juhatama asub n.
Wallner, kes järgmise kõne peab:
. Jooks-
wad asjad.
miseks wiibimata korraldama ühes Eesti sõjawäelaste
organisatsionidega.
Maapäew tunnistab Eestimaa Toitluse komitee
Maawalitsuse osaks ja annab Maawalitsusele õiguse
toitluse asjas ja rüüstamise lõpetamiseks sunduslik-
ka määrusid mälja anda, Maanõukogu juhatuse ja wane-
mate nõukogu heakskiitmisel." (Waata lisa Nr. 4)
a) Kiri täidesaatwa komitee poolt.
Maanõukogu esimees O.Strandmann kannab ette tema nimele tul-
nud kirja Eestimaa Tööliste, Soldatite ja Talupoegade Nõukogude keskko-
mitee poolt, milles teada antakse, et nimetatud komitee Maapäewa lahti
olewat lasknud. (Sissetulnud kiri Nr. 446. 13 now. 1917) /W. lisa Nr 5 /
Selle kirja peale wastuseks paneb esimees O. Strandmann ette
järgmise wanemate kogu poolt wäljatöötatud resolutsioni wastu wõtta:
"Eestimaa Ajutine Maanõukogu, tähele pannes,
I) et Eestimaa Tööliste, Soldatite ja Talupoegade
nõukogude täidesaatwa komitee koosseis ja wõimupiir-
kond temale teadmata, 2) et Eestimea kodanikud nime-
tatud komiteed ülemaks wõimuks maal ei ole tunnista-
Maa-
nud, 3) et Eestimaa Ajutine Nõukogu eestimaa rahwa
esituseks tuleb pidada, mille asemele ainult uus ter-
we rahwa esitus wõiks astuda ja 4) et sellepärast
nimetatud Täidesaatwa komitee kiri 13 nowembrist
1917 a. Nr. 421 mitte harutusele sisulikult ei tule
wõtta - otsustas päewakorra juurde üle minna."
(Waata lisa Nr. 6)
Resolutsion wõetakse wastu ühel häälel.
b) Üleskutse maksude asjus.
Mn. K. Päts kannab wanemate kogu nimel järgmise üleskutse
ette, mis ühel häälel wastu wõetakse:
"Eestimaa kodanikud ! Korralageduse ärahoid-
miseks on meil ainuke tee, ise oma rahwa-walitsust
luua. Esimiseks meie rahwa loodud riigi wõimu kand-
jeks on Ajutine Maanõukogu ja Maawalitsus; need pea-
wad meid kindla ja waba riigikorra juurde wälja juh-
tima.
Ilma kodanikkude toetuseta ei wõi need asutu-
sed korrarajamise tööd jatkata.
Maanõukogu koosolek 1. Juulil 1917 a. Kubermangu lossi Walges saalis Tallin-
nas Toompeal.
Koos oliwad järgmised maanõunikud: (waata lisa No 12).
Harjumaalt:
Aadu Aadu p. Birk, Jaan Aadu p. Teemant, Julius Juhani p.
Reintam, Jüri Reinu p. Wilms, Nikolai Jaagu p. Köstner.
Järwamaalt:
Konstantin Jaagupi p. Päts, Peet Juhani p. Johanson, ja
Paide linna
poolt Aleksander Danieli p. Weiler.
Läänemaalt:
Juhan Juhani p. Kalm, Aleksei Aleksi p. Palm. Hans Gustawi
p. Pöhl.
Pärnumaalt:
Juhan Hansu p. Lasn, Hans Jüri p. Roos, Christjan Matsi p.
Arro.
Saaremaalt:
Timotheus Georgi p. Kuusik, Victor Aleksandri p. Neggo, Ioan
Dionisiuse p. Koort.
Tartumaalt:
Jaan Madise p. Raamot, Hugo Gustawi p. Reimann, Mart Jaani p.
Kiirats, Jaan Jaani p. Tõnisson, Aleksander Juhani p. Podrät-
schik, Hans Hansu p. Kruus, Rudolf Joosepi p. Jaska.
Wiljandimaalt: Andres Andrese p. Kurrikoff, Anton (Hans) Jaani p. Piip, Karl
Mihkli p. Grau, Karl Hansu p. Baars, Aleksander Antoni p.
Ennemuist.
Wirumaalt:
Julius Jüri p. Seljamaa, Herman Juhani p. Kask. Artur Hansu p.
Wallner, Karl Juhani p. Saral, Tiido Juhani p. Laur, Anna
Kaarli t. Leetsmann.
Wõrumaalt:
August Jaani p. Kohwer, Juhan Peedu P. Kurwits, Volrad Gustawi
p. Mikkelsaar, Willem Jaani p. Maasik.
Puudusiwad: Läänemaalt: Hans Hansu p. Riiberg, Pärnumaalt: Juhan Juhani
p. Janusson, Wõrumaalt: Karl Friedrichi p. Ast.
Kutsatud wõerastest olid ilmunud: Peeter Suure Kindluse Kommandant P. N. Ljes-
kow, rüütelkonna asemik J. N. Hagemeister,
Koosolekul wiibisiwad Eesti Kubermangu Komissar J. Poska ja tema abi J. Jaak-
son ja Kreisi Komissarid, kes awamise päewal Tallinnas juhtusiwad olema.
Publikumi ruumides wiibis palju rahwast pealtkuulajatena. Eesti Kubermangu
Ajutise Maanõukogu koosoleku awas kubermangu komissar J
Järgmine koosolek otsustatakse 4-mal ehk 5-mal juulil ärapidada, selle
järele, kuidas rahwuskogu oma tööga lõpule jõuab. Järgmise koosoleku
päewakord seatakse järgmiselt kokku:
1, Mandatkomisjoni juhatuskirja läbiwaatmine.
2. Sektsionidesse jagunemine mandatide läbikatsumiseks.
3. Sisemine korraldus.
4. Maakonna nõukogude korraldamise küsimus.
J.Poska kell 1 päewal.
Herra Poska pidas järgmise terwitusekõne:
W. A. ja lugupeetud Eestimaa nõukogu liikmed.-
Tänasest päewast algab meie kodumaa elus ja ajaloos uus tähtis aja-
järk. Uks, mis sadaaastate jooksul seitsme pitsari taga meie ees kinni
seisis, on täna lahti läinud ja terwe rahwa esitus astus temast sisse,
et maawalitsemist oma kätte wõtta.
Muinasjutulised nõia sõnad - Bedlam mine lahti - meie ees kinni-
pandud uste kohta leidis suur Wene rewolutsion. Rewolutsion on meile w
wabaduse toonud, tema on meile neid kodaniku õigusi andnud, mis meil
puudusiwad ja millede kättesaamise peale meie wõisime ainult kaugemas
tulewikus mõtelda. Juba sellepärast ei wõi meie rewolutsioni teisiti,
kui lunastamise akti, hinnata.
Olgugui, et rewolutsioni ümbero on ka tumedad jõud, oma hääwita-
mise tööd peale hakkanud, ning püüawad tõsist rewolutsionilist ja de-
mokratlist põhjusmõttet oma mustade püüete alla matta - rewolutsioni w
walgust nemad ära ei kustuta. Päikese peal on ka täppid, ka päikese war-
jutusi tuleb ette, aga päikene paistab edasi: nii saawad ka rewolutsio-
nilise demokratia tõsised eesmärgid lõppude lõpuks makswusele peasema
ja inimesesoole õnnistust tooma.
Argem aga segagem need idealsed eesmärgid eksitustega, mis tume-
date jõudude mõjul ja jäult arusaamatuse põhjal sünniwad ja ärgem unus-
tagem wäiksemate pahanduste juures, mis rewolutsioni taga ja tast sigi-
newad, seda määrata suurt heategu, mis meie ka rewolutsionist saanud
oleme.
Teie asute töösse wäga raskel ja tõsisel ajal. Wäline waenlane
ja riikline sisemine korraldus ähwardab koguni riigi olemasolemist. -
Teile on suured õigused antud, aga Teie peale on rasked kohused pan-
dud. Teie saate seisukohta wõtma ja teda põhjendama, kudawiisi tuleks
otsustawal korral Wene riigi korra nii luua, et üksikute rahwaste ene-
semääramise õigus kõige laiemal mõedul ära kasutatud wõiks saada ja seal
juures terwe riigi ühisus ja tema juur selle alla mitte ei kannataks.
Teie töötate wälja ja panete maksma oma kodumaa jaoks kõikides tema elu
tarwitustes niisugused määrused, et kodumaa rahwadele kõik kultura tar-
witused kättesaadawad oleksid. Teie saate õigust tarwitama riigiwalit-
susele kõrgemate ametikohtade peale ametnikkude kandidatisi nimetada.
Maapäewa 15 nowembri 1917 a. prokokoll Nr. 59
Lisa Nr. 6.
Eestimaa Ajutine Maanõukogu, tähele pannes,
1/ et Eestimaa Tööliste, Soldatite ja Talupoegade
kond temale teadmata, 2/ et Eestimaa kodanikud nimeta-
tud komiteed ülemaks wõimuks maal ei ole tunnistanud,
3/ et Eestimaa Ajutine nõukogu Eestimaa rahwa esituseks
tuleb pidada, mille asemele ainult uus terwe rahwa esitus
wõiks astuda ja 4/ et sellepärast nimetatud Täidesaat-
wa komitee kiri 13 nowembrist 1917 a. N 421 mitte
harutusele sisulikult ei tule wõtta - otsustas päewa-
korra juurde üle minna.
le läbiwaatamiseks walitakse 6-liikmeline komisjon: nn. Tõnisson,
Piip, Jaska, Wilms, Ramot, Saral.
/Waata lisad/
/NN1-11./
Peale selle loeb n. Birk terwituse telegrammid ja kirjad ette. Te-
legrammi teel soowiwad õnne: Tartu Eesti Liit; Tallinna ja posti
ja telegrafi teenijad eestlased; Kelder; Tartu Malewa büroo: Ein,
Hindrey, Klaos, Matt, Rebane, Simm; Tartu sõjatööstuse Komitee
ametnikud; Tartu tarwitajate Ühisus; Rakwere doktor Eugen Jannsen
Wanemuise teater ja "Wabaduse toimetus". Kirjateel terwitawad:
Maim ja Eesti posti ja telegrafi ametnikkude rühm. Suusõnalikult
terwitawad nõukogu: Luts (Peterburi Eesti Liidu poolt), Tõnisson
(Eesti demokratilise erakonna, "Postimehe" ja Tartu Ühiskondlise
Liidu poolt), Bleiman (Lääne frondi Eesti sõjawäeliste insene-
ride organisatsioni poolt), Ümarik (I-se Eesti polgu poolt).
Telegranmi teksti wäljatöötamiseks tehtakse pooletunniline wa-
heaeg.
Pärast waheaega kannab n. Tõnisson komisjoni poolt wastawõetud t
telegrammi teksti ette. N. Masik teeb ettepaneku telegrammi lõ-
puosast sõnad: "Wenemaa föderativsest wabariigist." wäljajätta
Ettepaneku poolt on neli häält. Komisjoni poolt kokkuseatud te-
legrammi tekst wõetakse wastu.
Eesti Maanõukogu terwitab oma esimeseks üleüldiseks
koosolekuks kokkuastudes Ajutist Walitsust, kui Wenemaa rewolut-
sionilist riigiwõimu kandjat, tunnistab Eesti ajutise walitsuse-
mise korra loomiseks 30. märtsil antud seaduse, kui Eestimaa elu-
korraldamise mõjuka teguri tähtsust, mille abil maa esimest kor
da wõimaluse on saanud ennast tarwiliku iseseiswuse põhjal wäl-
jaarendada, teatab Ajutisele Walitsusele, et Maanõukogu teda toe-
tades ja Wenemaa demokratiaga rewolutsioni wõitude kindlustami-
sel, käsikäes käies, kui ka riiklise esituse töö tähtsust demo-
kratlisel alusel praegusel silmapilgul tundes Eestimaa üleüldis
walitsuslises ja kohaliku omawalitsuse ajutises korralduses ai-
nult esimest ülemineku-astet tema lõpulikkule autonomsele kor-
raldusele demokratlistel alustel föderalistlises Wenemaa Waba-
riigis näeb.
F. Eesti Ajutine Maanõukogu ja
(Maavalitsus).
Eestimaa Tööliste, Soldatite ja
Talupoegade Nõukogude täitevkomitee
kiri 13. nov. 1917 a. nr. 421 Eesti Kuber-
mangu Ajutise Maanõukogu laiali-
saatmise ja Eesti Asutava Kogu 15. veebr.
1918. a. kokku kutsumise kohta.
22 lehel
ENSV Oktoobrirevolutsiooni
ja Sotsialistliku Ülesehituse
Riiklik Keskarhiiv
Fondi No 78
Nim. No 1
Arh. No 110 (108)
"Rewolutsion on kandnud meid tänese päewani, kuid tänane päew
ei ole mitte üksi pidupäew, waid ka suur tööpäew.
Rewolutsioni esimene järk on meile wabaduse toonud, kuid
juba on meil wabaduse mõistet mõnelt poolt piirama hakatud.
Seejuures oleme jõudnud isesugusele seisukohale, kus kahtlema
hakatakse, missuguses sihis meie, eestlased, rewolutsioni tööst
osa peame wõtma. Minu kindel arwamine on, et meie Wene demokrat-
liste jõududega peame edasi töötama. Seejuures wõime meie jul-
gelt Wene demokratia poole ka pöörata ja sealt toetust leida.
Tõsi, et sealtpoolt wiimasel ajal mõningaid arusaamatusi on ette
tulnud, kuid need on kõrwaldatawad ja meie peame ikkagi tunnis-
tama, et ainult Wene demokratia peale toetades meie Eesti rahwa
wabadust kõige paremini wõime kindlustada.
Öeldakse, et rewolutsion on tekitanud korralagedust, See
on tõsi, kuid just selleks olemegi meie siin nüüd koos, et hak-
kata korda looma rewolutsioni wõitude kindlustamiseks. Meie töö
maanõukogus on wäike osa sellest suurest tööst, mis Wene rewo-
lutsioni tagajärgede kindlustamiseks ja korraldamiseks tarwi-
lik, Seda tööd tegema peame neid jõudusid tarwitades, mis rewo-
lutsion meil esile toonud."
A. Wallner teeb ettepaneku järgmistele asutustele terwitustelegra
mid saata: Ajutisele Walitsusele, Ülewenemaalisele Tööliste ja
Soldatite Saadikute Keskorganisatsionide ja Ülewenemaalise Talu-
poegade Saadikute Nõukogulee. N. Tõnissoni ettepanekul wõetakse
kinnine hääletamine ette. Ettepanek kõikidele ülewalnimetatud
kolmele asutusele telegramm saata saab 19 häält poolt, kuna 20
häälega otsustatakse telegramm ainult Ajutisele Walitsusele saa-
N. Masik teatab, et sotsialistide rühm omalt poolt telegrammi nõu
kogudele iseseiswalt saadab. Redaktsioni komisjoni telegram-
mi kokkuseadmiseks walitakse: nn. Päts, Tõnisson, Köstner ja
Masik.
N. Wilmsi ettepanekul otsustab koosolek, et ajutine sekretari-
at seni kaua ametisse jäeb, kuni mandatkomisjonid Nõunikkude
wolitused läbi on waadanud,
N. Piip paneb ette mandatkomisjoni juhatuskirja projekti; sel-
TOIMIK
ALUSTATUD:
LÕPETATUD:
Fond nr. 78
S. nr. 110
Maapäewa 15 nowembri 1917 a. protokoll Nr. 59 lisa Nr. 3.
Eesti sõjawäelased! Kodumaa on kannatuste lõputipule jõudnud: üks osa
on juba waenulise wõitja wõimuses ja meist lahutatud, waenulised wäed
walmistawad uutele pealetungimistele - maarahwas ei tea aga, kas kaitse
ja wastupanek kindlam on kui saartel nägime. Enne wõera wõitja alla
langemist ähwardab kogu Eestimaa elanikka hirmsam nälg: wõetakse suurte
wägede toitmiseks kogu kehw põllusaak, häwineb põllumeeste raudwara kar-
ja jaa seemnete näol, mis seadusewastaselt riisutakse ja rüüstawate wä-
gede poolt sõjasaagina maalt wälja weetakse. Wälist abi ja toetust ei
ole meil kusagil loota.
Kodumaa paremad pojad, kes Teie aastate jooksul olete kaewikutes ja
wõitluswäljadel oma maast ja rahwast eemal pidanud olema, - Teie poole
pöörab Eesti maapäew: nüüd on aeg kätte jõudnud, kus Teie enam ei peaks
wõersile jääma, sest asutatakse Eesti sõjawäe isad, ja neist ei tohiks
keegi arusaaja sõjamees eemale jääda. Nõudke tungiwalt, et Teid enam
kauem endistes wäeosades kinni ei peetaks, waid seadusliku korra järel
ja sõjariistadega warustatult oma kodumaa kaitseks Eesti polkudesse saa-
detakse. Iga tund on kallis, iga päew lähendab meie maad ja rahwast
tumedale ja hirmsale tulewikule. Meie peame ise oma kodumaa ja rahwa
kaitseks kui kindel, korraldatud kogu korralageduse wastu wälja astuma.
Kõik kodumaale!
Kodumaa ja Eesti wäeosad ootawad nüüd ka Teid, wanemad ja wilunud sõja-
mehed, kes omale sõjamehe elukutse olete walinud. Kes Teist nüüd ilmuma-
ta jääb, kellele nüüd noored Eesti polgud küllalt ligitõmbawad ei ole,
neid ei tarwitse kodumaa ja rahwas ka tulewikus enam, - kuid iialgi
ei unusta tänulik kodumaa neid, kes talle hädas appi tõttawad.
Eesti sõjamehed! Maa ja rahwa parema tulewiku pärast sulage üheks suureks
pereks, kel ühine suur eesmärk ees - oma maad ja rahwast häwituse ja hu-
katuse eest peasta. Kogu maa ootab Teilt ühemeelset kaitset ja toetust.
Olge ise korra allikaks ja aidake üleüldises korralageduses uut, waba
korda luua.
Kes korralageduse wastu, see peab oma
kohuseid Maawalitsuse wastu täitma. Jõulukuul
jõuab erakorralise maksu tähtaeg kätte. See maks
tuleb tingimata õigel ajal ära õiendada, sest
muidu jäeb maakassa tühjaks. Eesti Maapäew tule-
tab kõigile kodaniku kohusetäitmist meelde ja
loodab kindlasti, et Eestimaa kodanikud asja tõ-
sist seisukorda ära tundes ilma erandita oma
maksu õigel tähtajal Eesti Maawalitsusele ära
õiendawad." / W. lisa Nr. 7 /
c) Terwitustelegramm Ukraina kindralsekretariadile.
Mn. J. Wilms teeb Eepti tööerakonna nimel ettepaneku Ukraina kind
ralsekretariadile kõrgema wõimu oma kätte wõtmise ja Ukraina wabariigi
wäljakuulutamise puhul terwitustelegrammi saata.
Ettepanek wõetakse ühel häälel wastu. Telegrammi teksti töötab
wälja Maanõukogu juhatus.
d) Maanõukogu täiendamise küsimus.
Mn. M.Martna paneb ette Maanõukogu täiendamisküsimust päewakor-
da wõtta, selles mõttes, et Maanõukogu Eesti sõjameeste ja Eestimaa töö-
liste ja soldatite saadikute nõukogu esitajatega täiendataks.
Otsustatakse seda küsimust järgmise Maanõukogu koosoleku päewa-
korda üles wõtta.
Järgmine koosolek otsistastakse 16 nowembril 1917 a. kell 4 p.l.
Koosolek lõppeb kell 4.25 min.
Victor Neggo
Maapäewa 15 nowembri 1917 a. prokokoll Nr. 59 lisa Nr. 2.
Kuna Wenemaal riikline wõim üleüldise korralageduse ja üksitute rühmade
wastastikuse wõitluse läbi täielikult on häwitatud ja keskuwõim puudub, kel-
le määruste alla kõik riigiosad heidaksid, tunnistab Ajutine Eesti Maanõu-
kogu, kui seadusepärane demokratliselt walitud maa ja rahwa esitus Eestis,
oma kohuseks Eestimaa kaitseks Wenemaal järjest kaswawa korralageduse
ja kodusõja hädaohtlikkude tagajärgede wastu ja Eesti rahwuspolitilise
tulewiku kindlustamiseks järgmist wälja kuulutada:
1. Eesti Maanõukogu tunnistab ennast Eestimaa ainsaks kõrgema wõimu
kandjaks, kelle määruste ja korralduste järele kõikidel Eestimaal tuleb
käia, kuni Maanõukogu poolt demokratlise walimiseseaduse põhjal wiibimata
kokku kutsutaw Eesti Asutaw Kogu kokku astub, et Eestimaa riiklist korda
kindlaks määrates maal lõpulikku seadusandlist ja walitsuslist wõimu
luua.
2. Igasugused määrused, käsud ja dekredid, tulgu nemad kelle poolt
tahes, on Eestimaal kuni Eesti Asutawa Kogu kokku astumiseni makswad
ainuüksi siis, kui Eesti Maanõukogu nemad wälja on kuulatanud, kuna wasta-
sel korral neid mitte ei tule täita.
3. Seks ajaks, kui Eesti Maanõukogu mitte koos ei ole, antakse Maanõukogu
juhatusele ja Wanemate-kogule ühes Maawalitsusega, kui Eestimaa kõrgema
wõimu esitajale, õigus rutulikka määrusi ja käskusid Eestimaa elu korral-
damiseks wälja kuulutada ja maksma panna, kuni Maanõukogu kokku astudes
nendo määruste kohta oma otsuse annab.
Maapäewa 15 now. 1917 a. protokoll Nr. 59 Lisa Nr. 7.
Eestimaa kodanikud!
Korralageduse ärahoidmiseks on meil ainukene tee, ise oma rahwawalitsust
luua. Esimeseks meie rahwa loodud riigiwõimu kandjaks on Ajutine Maa-
nõukogu ja Maawalitsus; need peawad meid kindla ja waba riigikorra
juurde wälja juhtima.
Ilma kodanikkude toetuseta ei wõi need asutused korrarajamise tööd jat-
kata. Kes korralageduse wastu, see peab oma kohuseid Maawalitsuse was-
tu täitma. Jõulukuul jõuab erakorralise naksu tähtaeg kätte. See maks
tuleb tingimata õigel ajal ära õiendada, sest muidu jääb maakassa tühjaks.
Eesti Maapäew tuletab kõigile kodaniku kohusetäitmist meelde ja loodab
kindlaste, et Eestimaa kodanikud asja tõsist seisukorda ära tundes
ilma erandita oma maksu õigel mjah tähtajal ära õiendawad.
Eesti Maawalitsusele
Maapäewa 15 nowembri 1917 a. prokokoll Nr. 59 lisa Nr. 4.
Et rüüstamise laene Eestimaal ikka laiemaks paisub,
maad selle tagajärjel nälg juba kõige lähemas tulewikus
ähwardab, tunnistab Eesti Maapäew selle otsuse, mis Kiiewis
rahwaste nõukogu heaks kiitnud, nimelt, et rüüstamist tuleb
rahwusliste sõjawägede toetusel lõpetada, ainukeseks õigeks,
ja kohustab Maawalitsust sel sihil kaitset maa ja rahwa
peastmiseks wiibimata korraldama ühes Eesti sõjawäelaste
Maapäew tunnistab Eestimaa Toitluse komitee Maawalitsu-
se osaks ja annab Maawalitsusele õiguse toitluse asjas
ja rüüstamise lõpetamiseks sunduslikka määrusid wälja
anda, Maanõukogu juhatuse ja wanemate nõukogu heakskiit-
Maapäewa 15 nowembri I917 a. protokoll Nr. 59 lisa Nr. 1
Rahwaste enesemääramise põhjusmõtete aluseks
wõttes, otsustab Maanõukogu:
1., Riiklise korra äramääramiseks, demokrat-
lise ja täieõiguslise wõimu loomiseks Ees-
timaal ja teiste küsimuste otsustamiseks
Eesti Asutawat Kogu kokku kutsuda;
2., walimisseaduse aluseks ülewenemaalise Asu-
tawa Kogu walimisseadus wõtta sellega, et tar-
wiliste muudatuste tegemine, juhatuskirjade
andmine, walimise ja kokkuastumise tähtaegade
ning liikmete arwu määramine anda Maanõukogu
juhatuse Wanematekogu ja Maawalitsuse ühise
otsustamise alla, kes õigustatud on tarwili-
sel korral Eestimaa soldatite ja tööliste saa-
dikute Nõukogud Kesktäidesaatwa Komiteega sel-
les asjas läbirääkima, et soowimata lahkumine-
kuid Eesti Asutawa Kogu walimiste asjus kõrwal
"13" Nowembril 1917. a
Ees Ajutine Maanõukogu
Maapäewa 15.now.I917s 13" nowembril 1917 a.
protokoll N-59
No 446.
lisa N-5
Eesti Kubermangu Ajutise
Maanõukogu Esimehele.
Täidesaatew Komitee otsustas
12 nowembril 1917a. Eesti Kuber-
mangu Ajutine Mlaanõukogu laiali
saata ja Eesti Asutaw Kogu 15
Webruaril kokku kutsuda, walimised
aga 21 ja 22 jaamuaril 1918 a. ette
Eesti Kubermangu Asutawa
Maawalitsuse liikmed jääwad oma
kohale, jookswate asjade ajamiseks
kuni Asutawa kogu kokku kutsumiseni.
Täidesaatwa Komitee Esimees J. Anwelt
Koli kontrakt.
Koolmeister Karl Klökner wõttab Ue ja Wanna
Warbla walla lapsed kolitada, nenda kuidas koli seadus
nõuab ja kässib. - Selle eest lubbawad mõllemad üllemal
nimmetud wallad temmale aastas wiiskümmend wiis (55).
Rubla palka ja mõllemad nimmetud mõisad wiiskümmend
wiis (55) Rubla palka mis kokko sadda kümme (110) Rubla
teeb. Peäle sedda saab koolmeister mõllemi moisa käest
4 wakkamad põllo maad. - I pool palka saab Mihkle
pä ja II pool palka Jürri päewal wälja makstud.
Moisad lubbawad kolimaea küttust nenda kuidas enne
on olnud: moisa metsast saab raiutud ja wald weab kolimaea
jure. - Kolilaste silma walguse jäoks murretseb wald keige
wähhemast 3 Rubla. - Peale sedda saab öeldud: et
Koolmeistre naesterahwal middagi seggamist kolilastega
ei olle muud kui suppi keetmisse jures peab ta ülle
watama, et igga üks omma pandud jäggo õigust möda kätte
saab ja sup mitte rikkutud ei sa.
Essiminne aasta on Koolmeistri Karl Klökneril proowi
aasta walla poolt arwatud.
Keige Ue ja Wanna Warbla wollimeeste
koggu nimmel tallitaja Rein Press
ja Mart Grosfeldt.
Ue ja Wanna Warblas.
Sel 23mal Aprillil 1879.
II wallawannema abbiks on nimmetud: Jaan Kõima 18 häält
Märt Rosi - 3 -
Johan Kull - 2
Johan Wihman 4 -
Rits Wihwelin - 10 -
Andrei Mielander 1 -
Margus Kihnu 7
Jaan Korits - 3
Joh. Polikarpus 4-
Margus Wihwelin - 2 -
Jaan Reitel - 1 -
on wallitsetud Jaan Kõima
Wallawannem: Jaan Särrew
Heimthalis 6 Deetsembril 1875.
Tänna, sel ees nimmatud päwal ollid Heimthali walla
perremehhed ja kümnikkud walla wannema käs-
su järrele koos, ning andis walla wannem neile et-
te et wollimeeste kolme aastane ammeti aeg sel-
le aastaga lõppeb ning toima päeval uus walit-
seminni peab ette woetud saama. Perremeeste
seast peab 7 ja tallu, moisa ja wallaliste rahwa seast
7 wollimeest wallitsetud saama.
Wallawannema üllewaatamisse ja juhhatamis-
se all hakkas wallitseminne.
Et keik perremehhed ja kümnikkud, kes koos ollid,
perremeeste seast: Jaan Leppik, Jaak Wihmann
Margus Kihnu, Hans Särrew, And-
res Reitel, Peter Landmann
ja Jaan Korits, ning
Tallu - moisa ja wallaliste rahwa seast: Hans
Awik, Jaak Sirkel, Jürri Truden, Peter Torbek,
Johann Kask, Peter Peterson ja Johan Wihwellin
wallimeesteks wallitsesid, - wallawannem neid
ka selle ammeti peale kõlblikkud arwas
olliwad, - sai wallitseminne lõppetud, ning
Kästi: Nenda, kui sündinud, kirja panna.
Wallawannem Jaan, Särrew
Wallawanemaabbi J. Kõima
Wallawanema abbi Rits Wihwelin
Heimthalis 22 Desembril 1875.
No: 14.
Tännasel eesnimmetud ollid Heimthali
walla wollimehhed koos ja wallawanem
noudis nende käest sedda kulla rahha
mis temmal sel süggisel nekrudi ärra and-
misse kommissioni ees käies ärra kullu-
nud ja mis nekrudidel korteri rahhad wäl-
ja maksnud, sedda ollewad ühtekokku 18 rub-
la hõbbet.
Kui wollimehhed said asja läbbi rääkinud
teggis nemmad se Otsus:
Wallawannemal peab temma kommissi-
onis käimisse kullu ja nekrudide kor-
teri rahha mis wälja andnud, 18 rubla
hõbb. tullema süggise 1876 pearahha arwu
kirja teggemisse ajal pearahha jure arwu-
tud sisse pearahha jures wõetud ja tem-
mal kätte maksetus saama.
Wollimehhede alla kirjutas:
Peter Torbek xxx Joh. Wihwelin XXX
Andrei Reitel +++ Märt Rosi XXX
Jaak Wihman +++ Johan Polikarpus +++
Johan Kask xxx Peter Peterson +++
Hans Särrew +++ Hans Awik XXX
Jaan Korits XXX Jürri Trudin
Jaak Sirkel +++
Tänna sel eesnimmetud päwal ollid
Heimthali walla wollimehhed koos ja ka
walla walitsus, waatasid ne kohtuma-
ja ülle leidsid et kõlblikkult ja ärra,
rääkimisse järgi on ülles ehhitud, wõt-
sid tedda meistre G. Wohrmann käest was-
tu ja lubbasid et walla wallitsus wõib tem-
mal tunnistus anda et on ilma wiggata
ja ilma laitmatta töö selle maja jures teinud
Wollimeeste alla kirjutab.
Peter Torbek +++ Andres Reitel XXX Jaak Wihman +++
Johan Kask +++ Hans Särrew +++ Jaan Korits +++
Jaak Sirkel XXX Märt Rosi XXX Joh. Polikaprus XXX
Peter Peterson +++ Hans Awik XXX Jürri Truden +++
Wallawanem J Särrew
Heimthalis sel 12. Septembril 1874.
eesnimetud
Tänasel päewal ollid Heimthali walla
woolimehed koos, Walla koolmister Andres
Aawik tulli wooli koggu ette ja rääkis:
Tema wilja maksud, mis walla poolest tem-
mal lubbatud ollewad nenda arwatud, et
iga asta pearaha maksjad hinged
piddawad temal wilja karnitsed maks-
ma, et paljo kehwi inimeisi wõeras
wallas ja omas wallas neid tema wilja
karnitsed maksma, ei wiljaga egga raha-
ga ärra ei maksa ning tema palk
sedda wiisi raske ollewad kätte saata.
Wollikoggu
Wolikogu wastas selle peale Protoko-
list mis 10 Oktobril 1869 No 5 all, ülles pantud
Kolmeistre palga järele ja leidis et selles
Protokolis §2 punkte all ülles pantud
koolmeistre maks ei woi nenda segamine
olla, sest et igga asta pearaha maks-
jaid mitte ühhe paljo ei olle ja pea-
raha maksjade hingede käest koolmeist-
rel raske on neid wilja karnitsid käte
saada, ning nimeto nentasid seda
sellest punktis nimetud koolmeistri
maksu nenda ja andsid se
Heimthali walla koolmeister saab:
1) walla perremeste käest, iga asta
3 Setwerti rükkid ja 1 Setwert odre, keda
Heimthali Koolimaja juures
minna lubban aasta peal 30 sülda
tulepuud, 1 arsin pikkad. Kümme aasta
peal.
T. von Sivers
6 Sept. 1874.
2. Need rahad keda luteruse usku pea-
rahamaksjad üksi makswad;
Walla koolmeistre palk küünla ja
kirjutus materiali raha 77 rubl. Kop
Walla koolimaja hoonete eest tule kassa 7
raha 2-30
Kihelkona koolmeistre ja abi
koolmeistre palk 57-30
Orelimängia palk, " 7 -64
Tütarlastekooli puude raha 5-50
Kihelkona ehituste raha I kord 96-70-
II kord 24 18
Walla abi koolmeistre palk - " " 100 "
Koolimaja parandamise
koolimaja lauda ehitus 134 -  68
eest raha Mats Oldel 11 - " -
Koolimaja peldiku puhastam. 2 -
Koolimaja pangide ja põrman-
du parandamise eest Peter Roosil 2
üks toowes ja üks pang walla
koolimaja juure 90
Summa 521 Rub. 20 kop.
Kästi: Need rahad 1880/81 aasta pea-
rahamaksjade hingede peale
ära jaota pearaha rehnung
walmis teha ja Keiserliku
Kihelkonna kohtu kätte sisse
Trants.
Wolimeeste alakirjutus
Peeter Roosi
Johan Kask
Aado Rint
Margus Wihwelin
Jaan Reesel
Hans Särraw XXX
Johan Särrew XXX
Jürri Turbek XXX
Wallawanem J. Särrew
Abi J. Leppik
Abi Jaan Korit
Heimtaalis sel 2 Oktobril 1880.
Tänna päewal olid wolimehed
koos ja mürissepp Hans Wihwelin an-
dib rehnung ette mis temal Heimtaali
koolimaja wärwimise juure ära kulu-
nud ja kui palju selle eest tööpalka
tuleb, nimelt:
5 leisikud riiki 2 rubl.
2 lb wärwi. 1 - 50
2 lb liimi 60
3 lb kiinnust - 45
Tööpalk 12.
Summa 16 rubl. 55 kop.
Wolimehed olid tööga rahul käsksid
seda raha 16 rubl. 55 kop. 1880/81 aasta
pearahaga sisse wõtta ja Hans
Wihwelinil wälja maksta. Peale-
selle arwasid wolimehed weel tar-
wis olewad ja kärksid selletarwis.
raha sisse wõtta.
ühe kooli lambi osta. 3 Rubl
Kohtumajasse toolid osta 3 - "
ühe koolimaja aida lukku osta 2 -
Summa 8 rubl.
Wollimeeste alakirjutas.
Peeter Rosi
Aado Lint
Margus Wihmelin
Johann Särrew XXX
Hans Särrew
Jürri Torbek +++
Abi Jaani Korits
Heimthali kogukonna walitsus sel 21 Julil 1873.
Juures olid: kogukonna wanem: J. Särewe
No:5
eestseisja: J. Kõima
R. Wihwelin
ja kogukonna wolimehed kui alamal lugeda,
I) Tänasel ülewal nimetud päewal andis endine kogukonna
wanem kogukonna magatsi omast käest ära kust seest
leiti sääduslikko Juulikuu üle möötmise järele.
1) Rükkid oli makatsis tõeste leida: 217 setwerti 8 matti
1873 aastal wälja laenatud = 55
Suma. 272 setw. "8 matti
2) Odrad olid magatsis tõeste leida: 2 setwesti 32 matti
1873 aastal, wälja laenatud: 82 setwert 11
Suma: 84 setwert 43 matti
3) Kaerad olid magatsis tõeste leitud. Setwerti 40 matti
1873 aastal wälja laenatud 182 setwerti 8 matti
Suma: 191 setwerti 48 matti
4) Wana wõlg oli leitud olewad magatsi raamatude järele:
a) Rukkid: 168 setwerti 60 3/4 matti
b.) Odrad, 91 " - 12 1/2
i.) Kaerad: 80 - " 63 1/2
II Kogukonna wanem panni wolimeste kogule ette kui palju palka
kogukonna kirjutajale, uue walla, rulli raamatu walmistamise
eest woib maksta, mis raamat 20ma Augusti kuu päewani s.a 10 rubla
Kohwi hühwaid isel, peale walmis ja kihelkonna kohtule läbi
waatamiseks ette pantud saama. Wolikogu arwas ja lubas
kirjutajale iga rewisioni hinge pealt 5 kopik häbi maksa
mis teeb 410 hingepealt 20 rubla ja 50 kopik hõbe, mis palga-
ga ka wiimne rahul jäi.
Tartust ostetud rükkude raha leiti weel wõlga olewad
236 rubla 31 koppik hõbes, mis ka wõlgnikke
nime lehe peal näha on
Kogukonna wanem J. Särewe +++
eestseisja J. Kõima +++
R. Wihwelin XXX
wolimees M. Saarme XXX
Jk. Weiber XXX
T. Roger XXX
J. Wihman
J. Roosi
J. Reesel +++
J. Polikarpus pudub
A. Aemlik
H. Särewe
P. Adolhw- III
J. Kaski pudub
J. Saar podub
P. Torbeck - III
J. Tarrik III
Transport - 1098 rubl. 09 kop.
Walla kirjutamise Materjali raha 15
Tule kassa raha wallamaja ja magarkiast 1 - 50
Ümbewkirjutamise lehed 50 a. 30. 81a 50. - " - 80
Kubernemangu tseitungi raha 3 - 03-
Wallawanemal rikrete kom. Kulu 10 - 00-
Walla wangide ülespidam. 5 - 25
Soldati Wendeströni kortli raha 10 " -
Soldatitel puude raha:
22 koorma puude eest á 45 kop. - 9 - 90 -
6 sülda aawa puude astu 250 kop 15 - 00-
Kihelkona posti tasku kandja
palk mis juba wälja makstud 8 - 36 -
Soldati Treublut laatsaratti kulu 53 - 33
1 kogukona kohtu pratukoll saam. 1 - 40
1 Magaski raamat  - 6 - 00
Wallamaja küünlate raha 2 -00
Peter Wihmanil 20 palgi eest wol-
lamaja juure andnud. 15 -00
Magaskis mädanud 7 wakka otse
sisse osta á 2 1/2 rubl. hõbb. 17 - 50
Wigase Tomas Holland pearaha wõlg 16 -68
Wigase Peter Wihwelini pool pea-
raha wõlga 3-38
Wana Andres Roosi pearaha wõlg 3 - 31 -
Magaski kattusse tarwis  120-00
Walla koolmeistre palk ja õliraha 77 -00
abi koolmeistre palk - 100 -00
Tule kassa raha koolimaja hoo- 2 30
nate eest
Kihelkona koolmeistre ja abi 57-30
oreli mängia palk. 7 - 44
Kooli puude raha. 8 - 82
ehitamiste raha:  60 - 44
Walla koolimaja põrmandu 24-80
lauda eest
4 palgi eest koolimaja juure 5
koolim. peldiku puhastam. 2
Jaan Hionil koolim. parandam. 6 - 55
Jaan Särawel koolimaja juure
antud laude raha (pengides), 13 - 44-
Koolimaja põrmandu naelu 4-30
Koolim. ue põrmandu tegemine
Jaan Reitlel 8 - 25
Jaan Reitlel koolim. põrmandu
parandamine pedik kaewupang 12
Jürri Reitlel poldiku henged - " 80 -
Koolimaja kattusse reddel - " - 80 "
Koolimaja kostina pühkm. - 4 - 00
akna ja lambi klassid 2 - 40
Summa 1813 Rub 37 k.
See raha summa 1813 rubl. 37 kop. pearaha
maksjate peale ära jottud siis tuleb maks-
ta: 257 lutterusse usku maksjal igal 6 rubl. 55 1/2 kop.
18 wene usku maksjal igal 5 - 10 1/2
10 peremehel, kes siin peremehed
ja hengekirjad wõeraswaldas 3 - 64-
See raha 165 rubla hõbb. mis 1879/80 aasta
pearaha juure arwatud on ja kes summa
pidi wolikogu arwamise järgi sest 24mast
Oktobrist 1880 No: 10 all wallale tagasi makse-
tud saama, jääb magaski kattusse ümber-
katmise tarwis ja see aasta 1881/82 sai 120
rubla magaski kattusse tarwis juure ar-
watud, selle järgi on siis nüüd magaski
aidal kiwi kattusse peale panemise tarwis
285 rubla raha ära arvatud.
Wallawanem andib ette et walla waestel
olewad magaskist wilja wälja antud:
Johann Needrel 1 1/2 tsetwerti rükkit
Jaan Saamulil 1 rükkit
24 karnits otre
Wolimehed käsksid seda wilja magaski
ootse ehk protsanti wiljast tasa kirjutada
Wallawanam andis ette et pearaha olewad
wõlgu: Peter Wihwelin - 6 rubl. 76 kop.
Tomas Holland 16 -68 -
Andrei Roose 3-31
Hans Pruuden 20-90
Jaan Wihman - 34-31.
Wolimeste otsus:
1. Peter Wihwolini pool raha töiste peale
ära jaota, pool jääb tema oma maksta
2. Tomas Holland raha täiest töiste
peale ära jaota
3. Andres Roose wõlg töiste peale
4. Hans Pruuden käest seda raha nõu-
da ehk kui lahti saab tühu suuri.
5. Jaak Wihman pearaha wõlga Hans
Wihmann käest nõuda et see olevad wolima-
te eis üttelnud et tema oma wanna wõlla
käemees olewad.
Jaak Pruuden pühib 1 Januarist 1882 kuni
1883 koolimaja korstna ja saab selle
eest üks rubla maksatud walla poolest
Rusing tunnistab et nemad pand-
nud Andres Litteriga kuiwatserehe
ukse pakku sisse, Andreb Litter löö-
nud kirwe silmaga pakku, pakk
põrutanud kirwe tagasi Andres
Litteril jala sisse ja nenda olewad
Andres Litter selle haawa saanud.
Kästi: Nenda, kui süüdinud, kir-
ja panna.
Heimtaalis, sel 3 Septembril 1881.
Eesistja wallawanem Jaan Särrew
Täna päewal olid all nimetud
Heimtaali walla wolimehed koos Walla-
wanem andis ette et Keiserliku Kihel-
konna kohtu poolest olewad sunduseks
tehtud, et need wallad, kelle magaski
wilja aital üle ehk laud kattused peal
olewad, pidawad neid pealt ära wõttma
ja magaskil niisugune kattus peale pan-
tud saama kes tuld ei karda, nend see
on kiwi kattus laude peale pantud
Weel rääkis wallawanem et tema ole-
wad järgi kuulanud aga kattusse kiwe
ei olewad see aasta mitte kuskilt saada
Koos olewa wolimeeste kogu saab Heim-
ttaali moisa pärisherra F. von Sivers ja
räägib et tema laskwad tulewa kewade
kattusse kiwe teha ja siis woiwad wald
tema käest magaski kattusse tarwis kuis
osta saada aga see aasta ei olewad kirve
mitte saada.
Kui wolimehed said asja läbi rääki-
nud, andsid nemad tea et
Otsus: Sellepärast et see aasta kattusse
kiwa kuskilt osta ei ole, peab
Wallawanem palwe kiri saatma
ja paluma et Keiserlik kihelkon-
na kohus seda luba annaks, et
Heimtaali walla magaski aidal
tulewa sawwal 1882 aastal
kiwi kattus peale pantud saab.
Wolimeste alakirjad:
Hans Särrew XXX
Jaak Jaanson
John Wihman
Peter Torbek,
Jürri Torbek XXX
Johan Särrew
Jaak Wares.
Wallawanem J Särrew Johan Kask
Heimtaalis 3 Septembril 1881.
Eesistja wallawanem J. Särrew
No: 6.
Kaasolewa wolimeeste kogule
pandis wallawanem küskimise ette
et kui palju peab see aasta walla ma-
gaskist laenu peale wälja antud wilja
eest tagasi maksmise juures protsenti ehk
kasuwilja woetud saama.
Otsus: Wolimehed tegid otsuseks et lae-
nu peale antud vilja eest tuleb
2 karnitsed protsenti ehk kasu-
wilja woetud saama.
Wolimeeste ala kirjutus:
Peter Torbek.
Johu Wihm
Heimtaalis 30" Oktobril 1881.
Tänapääval olid allnimetud wolli-
mehed koos ja said need rahad ära määra-
tud mis 1881/82 aasta pearaha arwu kirja
järele pearaha maksja hingede peale ära
jaotada ja sisse wõtta tulewad, nimelt:
Kroonu pearaha tarwis 801 rubl. 97 kop
Kihelkonna kohtupalga tarwis 16 - 12
Walla ametimeeste palga tarwis 250 - "
Walla külakubja palga tarwis 20
Walla lambru palk. " 10 "
Transport 10 98 Rbl 09 kop.
Heimtaali kohtumajas 19 Septembril
No:5.
Täna päewal olid wallamajas koos
wallawanem, tema abimehed ja allnime-
tud tunnistus mehed. Wallawanem
pandis ette et Heimtaali walla päralt
olewad hooned pidawad seaduse järele
iga kolma aasta pärast uuesti üle
takseeritud ja Kubrnemango wastas,
tikku tule kassa seltsi üleswoetud
saama. Sellepärast läks wallawalit-
sub ühestunnistuimustega sema
kus hooned seisawad ja hakkas tak-
seerimine nõnda kui tuleb:
1. Wallamaja kus on puust hoone sindle
kattussega 7 sülda pikk 4 sülda lai
ja walla magatsi hoonest kellel õle kat-
tus peal 33 sülda kaugel on, selle hin-
na eest takseeritud - 100 rubla eest
2. wallamagatsi hoone kus on
kivist hoone õle kattussega
15 sülda pikk 5 sülda lai ja.
walla koolimajast, kellel ki-
wi kattu peal 38 sülda kau-
gel sella hina eest takseeritud 100 rubl. eest
3. Walla koolimaja kes on kiwist
hoone kiwi kattussuga 10
sülda pikk 6 sülda lai ja
laudast kellel sindle kattus
peal 16 sülda kaugel on
selle hinna eest takseeritud 200 rubl. eest
4. Koolimaja laut, puust hoone
sindle kattussega 4 sülda
pikk ja 2 1/2 sülda lai ja wal-
ta koolimajast kellel kivvi
kattus peal on 16 sülda kau-
gel on, selle hina eest takseerit. 30 rubl. eest
5. Koolimaja rehe puust hoone õle kattusega
7 sülda pikk 3 1/2 sülda lai ja koolimaju lau-
dast kellel sindle kattus peal on 20 pildu kau-
gel on, selle hinna eest takseeritud 50 rubl. eest
Summa 480 rubla eest
Kästi: Nenda, kui sündinud kirja panna
ja see Protokoll Keiserliku VI ma
Perno Kihelkonna kohtu kätte sisse
wöörmünder J. Leppik
Wöörmünder J Korits
Tunnistusmehed: Jürri Roger +++
Jaak Luts +++
Jaak Sepp XXX
Peter Warras XXX
Johan Reesel XXX
Heimtaalis 26 Septembril 1880.
No:6.
Täna päewal olid wolimehed koos ja tegid
Otsuseks.
1 Wallawanem saab maksuti kommissioni juu-
res käimise kulu 10 rubl. pearaha juures
sisse wõtta.
2. Wanna soldat Johann Wandeström saab
aastas 10 rubla korteri raha et woib Wil-
landi linnas elada, see raha pearaha juu-
res sisse wõtta.
3. Selle maja eest, mis wallawanem Märt-
Waba käest on ostnud, 20 rubla wäljamaks-
ta et jääb see maja walla omaduseks
ja see raha pearaha juures sisse wõtta
4. Wallawanem pandis wolimeestel ette Ats-
mas Holland olewad wigane ei jõudwad pea-
raha wõlga 18 rubl. 68 kop. ära maksta. Woli
mehed tegid otsuseks: et Tomas Holland peab
see pearaha wõlg isi ärra maksma. Tema
sai juba minewa aasta pearaha maksust
Heimthali kogokona walitsus sel 21sel Nowemb. 1870.
Olid koos: wallawanem: P. Jõgewest
wöölmünder A. Grünberg
Jaan Koima
kohus ja keik wolimehed
Wallatallitaja andis wollimeeste seltsile ette, et magatsi
kasse wilja malitega neid kogokona waesid süniks aitata,
kes valla abi tõesti tarwitawad ja kes ise ei jõua ennam
oma ülespidamist, kas wanaduse nõdruse, ehk monne muu
teitsuliku u iga ehk haiguse pärast enam muretseda.
Wolimeeste selts olli selle walla tallitaja ettepanemisega rahul
ja arwas seda kogokona korapäraliseks kasuks tululiko ja
tarwis olewad ja kelle luba ja kinnitust nemad siis ka ühe
keiserliko kihelkonna kohto käest paluwad.
Wolimees: J. Särewe III. Walla wanem. p. Jõgewest III.
j. Weiber XXX - "wöölmünder A. Grünberg - III.
J. Torbek III. " " wöölmünder J. Koima - III
H. Särewe +++
K. Koorits - wolimees J. Pars pudub
M. Hion - III
A. Reitel pudub
J. Suinden III
M. Ibeland pudub
J. Koima
T. Adolu pudub
" J. Wihwelin XXX
A. Grünberg XXX
Heimthali kogokonna walitsus sel 30mal Detsemb. 1870.
Olid koos: Wallatallitaja P. Jõgewest
wöölmünder: A. Grünberg
kohus ja wollimehed
Seaduse järele kutsuti tänna sel ülemal nimetud päeval keik
wollimehed ja sai neist kolmas jagu wälja loositud:
Wollimeeste nimmed on:
1. Jaan Särewe
wälja loositud said
2. Jaak Weiber
1 Jaan Kõima
3. Peeter Torbek
2. Andres Reitel
3. Andres Grünberg.
4. Hans Särwe
4. Jaan Särewe
5. Karik Koorits
6. Mats Hion
7. Jürri Pruuden
3. Jaan Koima
walitsetud said.
9. Johann Wihwelin
1 Johann Reesel
10. Andres Grünberg
2. Jaak Sepp
11. Jaak Pars pudub
3. Peeter Wares
12. Andres Reitel
4 Jüri Hion
13. Margus Holland pudub
14 Peeter Adolw.
Ka sai tänasel päewal wollimeeste seltsile keik selle aasta rehnuugid
ette pantud ja ära selletud ja nimetud wollimehed ollid keik sellega ra-
hul.
P. Jõgewest III
No 5. Heimthaliwalla walitsus sel 1 mesel Oktobril 1869
koos olid: Wallatallitaja Peeter Jõgewest
wöölmünder Andres Rebane
Jaan Roosi
kohtumehed
wolipidajad ni kui al luged
Koolmeistri ammeti tööjakkud ja tema palk
Koolmeistri kohus on:
a, keik see Taline pool aastad, iga argipäew kooli-
pidada, lastele tulusaid ja tarwilikuid õppetusi
anda, neid isaliku tehe walitsuse al pidada ja
selle üle walwada, et keik kooliarulised lapsed koolis
oleksid ja et neil oleksid keik need tarwilikud koo-
li asjad.
B. Lastele, kellel mõnedest kooli asjadest puudus
on, woib koolmeister neile neid anda, ja saa
wad siis nende lastewanemad, ehk need kes nen-
de eest peawad hoolt kandma, kogukonakohtu
läbi sünnitud seda temale jälle äratasuda
b. iga kuu, ühel temast enesest kinnisäetud,
kooliaasta hakkatuses teada antud päewal
neid koduse õppetuse al seiswaid koolis olnute
ja koolitulejate laste õppitud õppeduse jakkusil
läbikatsuda ja truueste hoolt kanda, et nad neid
ära ei uneta
d, selle üle walwada, et koolimaja keige kõrwaleste
hoonetega körralikult peetud ja pruugitud
saaks; koolimaja iga kord puhastud ja kui
tarwis küttetud oleks ja keik wallapoolt koo-
limaja jaoks muretsedud kooli asjad terwed
ja paigal seisaks.
e, keigewähemalt iga kahe nädala pärast, suil
pühapäewal, Talwel pühapaewal ehk laupäewa
õhtul ühel temast enesesest kinnisaetud ja enne
Teada antud tunnil rahwale palwetundi pidaia
g. Kui soowitakse siis haiged ehk muidu nõrgad
lapsed nende kodupaikades ristida.
h, iga kooliaastalõppetuses üks koolilaste õp-
pitud oppetuste proonimine pidada, et las-
te wanemad ehk nende eest seisjad ja sugulased
nende moistust woiksid näha saada.
Nende, esimeses paragrahwis nimetud teenestuste
te eest on koolmeistril kogukona poolt pruukida
a, keik see koolimaja, ilma koolitua ja laste-
Heimthali walla walitsus sel 20mal Januaril 1871.
Ollid koos: Wallawannem: P. Jõgewest
walla wöölmünder: And. Grünberg
J. Koimas
kogokonna kohus ja wollimehed.
1. Walla wollimees: Peeter Adolhw puubub
2 Jaak Weiber
4. Hans Särewe
5. Kärik Koorits
7. Jürri Truudew
8. Jaak Pars
10. Margus Holland pudub
11 Juhann Reesel pudub
12. Jaak Sepp pudub
13. Peeter Warres
14. Jüri Hions
I Walla wanem panni wollimeestele ette, et kui paljo söögi
raha wõib nikruutidel päewaks anda, se on neile nikrulidel
kes enne kommisjoni ära andmist walla käest oma ülles pida-
mist nõudwad. Wollimeeste selts arwas ja moistis, et 15
kopikud päewaks küll on; ehk kui sellega rahul ei ole
siis käigo walda mööda ümber, kus iga üks peremees neile
siia saab andma.
II Wollimeeste selts arwas ja moistis, et see selle wallamees
Hans Päts, kes mittme aasta pea raha wõlgu on jätnud,
peab oma pearahawõllad puhtaks ära maksma ja
siis wallast oma hinge kirja ära wiima.
III Wollimeeste selts lubas alamal nimmetud kogokonna
waeste ja wanna innimestele, kes ise tõeste ei jõua
ennani mingi wiisi oma pead toita, kui see tarwis on
kogokonna magatsist wilja abi. Nende nimmed, kes abi sawad on:
1. Jaan Sammul, 2. Lieso Sammul, 3 Lüihe Epp. Tedder 4. Maret
Samul, 5. Epp. Atik 6. Ell Wendershooni, 7. Reet Marmann
8 Anno Poolak 9 Anno Tinnah.
Walla politsei nimmel
Walla tallitaja: P. Jõgewest
Heimthali kogukonna walitsus sel 21 Aprilil 1873.
Jures olid: kogukonna wanem: J. Särewe
eestseisja J. Kõima
K. Wihwelin
ja kogukonna wolimehed kui alamal lugeda
I Wolikogu arwas et surnud Ann Saare poeg Peter Saar
peab kogukonna poolt üles pidamist saama senni kui
tema täie ealisiks saab, aga tema, kadunud ennast päritud
warandusest woib üksi käe meeste ja kogukonna kohtu
lubaga tema riete tarwis raha wälja antud saada.
II Kogukonna wanem wolimeeste seltsiga arwas Kadri
Ojasse heaks, kes wäga wanna ja jõueto, ja kellel siin kogukona
kedagi hoolekandjad ei ole magatsist 5 wakk rukkid ja
4 wakk odrad laenata.
III Seniaeane kogukonna kirjutaja Johann Sengelmann
jääb weel üheks aastaks ametisse ja saab (100 Rbl
(üks sada rubla) palka.
IV Wollimehed arwasid ja moistsid et uus walla-
wanem Jaan Särewe saab aastaks 25 rubla-
palka ja jääb peale seda keigist awalikkest
kogukonna teenistustest ja orjustest priiks.
V Wollimeeste sets walitses moisa kerneri poissi
Johann Rosi moisa herra lubaga üheks aastaks
walla lambruks ja saab sei eest 8 rubla palka
herra kätte maksetud
P. Adolw. Kogukonna wanem: J. Särewe
wolimees: P. Roger J. Kask. " " eestseisja. J. Kõima
J. Wihman J. Saar K. Wehwelin
J. Reesel P. Torbeck - Wollimees: M. Saarme
J. Rosi J. Tarrik - - J. Weiber
J. Polikarpus
J. Aemlik pudub - - H. Särewe
Heimthali kogukonna walitsus sel 13 Junil 1873.
Jures olid kogukonna wanem: J Särewe
ja wolimehed kui alamal lugeda
Kogukonna wanem wolimeeste seltsiga arwas ja mõistis, et need
magatsi wõlgnikkud, kes 9 rubla raha ühe setwerti rükkide,
eest olid sisse maksnud ja perrast Tartust ostetud rükkid, mis
üks setwert 12 rubla maksis magatsist on wälja wõtnud,
peawawad weel iga tagasi maksetawa setwerti jure 17 karnist
rukkid ehk 3 rubla raha maksma.
kogokonna wanem: J. Särewe
eestseisja J. Kõima XXX
K. Wehwelin
wolimees: M. Saarme
J. Weiber XXX
J. Wihmann XXX
J. Rosi +++
J. Polikarpus +++
A. Aemlik XXX
H. Särewe XXX
J. Adolhw XXX
J. Kask +++
J. Saar XXX
P. Torbeck XXX
J. Tarrik +++
No 15 Heimthali Wallawallitsus sell 23 Dets 1868
Ollid koos wallawannen Peter Jõggewest +++
Wallawoolmönder Andres Rebbane XXX
Wallawoolmdr: Jaak Roli XXX
Tännasel päwal Aasta lõppetusseks kutsuti säedusse järgi
keik selle Walla Wollimehhed kokko, ja panti neile selle
Aasta Rehnungig ning Tallittusset ette, ja küsti kas
ehk monnel middagi selle wastu räkimist on.
Nemad tunnistawad segu et nemmad ommad risti jure teised