Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
sel 20mal Mail sia walda tuleb, oma wõlgasi
ärra tasuma, ja kui ta seda käsko ei täi
da, langeb ta raske trahwi alla.
Tallitaja. Kustas Tikkerpuu
St. Martna kihelkonna kohtule
sel 13 Mail 1877
Lubbakirri nimetud kohtule lakkitud et
No8
protocoll No 2. Lehekulg 28).
St Martna kihelkonna kohtule
Palwekirri nimetud kohtuse läkkitud et
sel 18. mail 1877.
saaks Magasinist wilja müdud (Wata wolimeeste
protocoll No 3. Lehekülg 28.)
Tallitaja Kustas Tikkeppu
No34.
Auustud Keserlikko
No 34.
Läänema Manrihtri kohtule.
Allandlikkult auupaklikult saab ülle-
mal nimetud kohus Rannamoisa kogukona
kohtu poolest palutud, seda wastust
and, kas Putkaste wallast Kustas Niimann
ja Rannamoisast Paawel Uttubert
kohtu otsus on juba walmis; sest et
Kustas Niimann on nimetud kohtus
Paawel Uttuberti peale ta palga aratas-
sumise pärast uest sisse kaebanud aga
kohus ei woinud ta kaebtust enne wasto
wõtta, kui auustud üllemal nimetud
kohtust wastust on saanud, kas nende
essimenne kohtu otsus selge on, ja wala
kohtul siis luba ta kaibtust wasto wotta.
Kohtu peawannem: HFlliis xxx
No35.
Auustud Keiserliku Martna kihelkona kohtul
Jula Stein kaebtus Karel Schöönberk üle,
waata protukolli raamatu lehe külg 115,
No 21 kohtu pääw, ja 16 moistminne.
Kohtu peawannem: HFliis xxx
Kohtu kõrwamehed: J. Raag xxx
" " " P. Lepmets xxx
Rannamoisa-Haeska
No36.
17mal Talwe kuu p.
Keiserlikku Martna kihelkonna
No 36.
Kustas Niimann kaebtus Paawel
Uttuberti ülle, waata protukolli
ramatu 117nes lehe külg 23 kohtu
pääw ja 19nes moistminne
No37.
Sinneleppa wallawalitsus!
No 37.
Üllemal nimetud wallawalitsus
saab Rannamoisa wallawalitsuse poo-
lest pallutud Rannamoisa walla mehe
Priidu Wälli sai raha 5 rubla Jaan Klems
käest wälja wotta; sest et ta 3mal Talwekuu
pääwal nimetud kohtu ees täieste süü-
alluseks jäi, ja lubas seda raha 4mal
Talwe kuu pääwal wist wälja maksta,
aga nüüd on P. Wälli üks kord isse sel
pärast seda järel käinud, ja pärib nüüd
selle ilma asjata reisi eest 50 kop, ja
kui nüüd see raha 5 rbl. 50 kop. ei ole
weel 22se Jõulu kuu pääwaks wälja maks
tud, siis saab se assi ranna Läärema koh-
tule kaewatud.
Pea kohtumees: HFliis xxx
Kohtu kõrwased: J. Raag.
P. Lepmets.
sel 31 okt 1877.
Austud St. Martna kihelkonna kohtule
Mahakirjotus kogukonna kohtu Protocollist
Kohtowanem Tõnis Stachelstrauch
Kirjotaja F J Picht
Auustud Risti postcommilionil
sel 4 Nov. 1877
Ülemal nimetud postcommision saag
seega palutud, siit walla mehe Aleksander
Kiisale, kes seal posti jaama peal teenistuses
peab olema se kowa kask anda, et wiibimata
sel 8mal Nov oma walda tuleb omamaksusi
äramaksma. 8 Rub. ja et ta sel 10 Nov Haapsal
Tallitaia Kustas Tikkerpuu
Rannamõisa Haeska
sel 26 Sep. 1877
Keiserliko St. Martna kihelkonna
kohtule
Mahakirjotu kogukonna kohtu
protocollist No 17. (Lehek 5)
Aasta 1878.
Auustud Kiidewa walla walitsusele
sel 16mal Jan.
Ülemal nimetud wallawalitsust saab
palutud, sealt walla mehe. Kustas Tamberk
se käsk anda, et ta sel 28ma Jan. kuu
p. sia kohtu ete tuleb.
Auustud Kiidewa walla
walitsusele
sel 11mal Febr. 1878
Auustud Kiidewa wallawalitsusele
Ülemal nimetud walla walitsust saab
Kustas Tambergi tallitaja, ehk mõne
abimehega siia kohto ette saata, enne
teadaantud asja pärrast, sest ta on nüüd
juba kaks korda kohto käso wasto pannud
ja kui ta nüüd weel paneb, langeb ta
trahwi alla.
Kohtowanem. Tõnis Stachelstrouch.
kogukonna kohtust, sel 25mal
Febr. 1878. No 4.
Auustud Saare-Läänema Hakenrihtri kohtule.
Rannamõisa-Haeska kogukonna kohto poolt saab ülemal
nimetud Hakenrihtri kohut palutud, Kiidewa walla
meest Kustas Tambergi senna oma kohtu ete kutsuda, sest
et ta seia kohtu ete ei tulle ja juba kolme käsu wasto on
pannud. Sesinnane Kustas Tamberg on Haeska walla mehe
Priido Fisch käest 2 Rub 68kop wõtnud, oma wenna Jaan
Tambergi pearahaks, kes Priido Fisch sugulase Tõnis Kukkesi
juures Koloweres teenimas olnud, ja et Priido Fisch siis seda
oma raha jälle sealt oma sugulase Tõnis Kukkesi käest pidand
käte saama. Se Jaan Tamberg on aga sealt peremehe enni ära
läinud, kui tema (Priido Fisch) sealt oma raha oleks käte
saand, ja on keik oma palga wälja wõtnud. Nüüd pärib
Priido Fisch oma raha Kustas Tambergi käest tagasi
aga Kustas ei taha mite maksa. Nüüd on temale juba
siit kohtust kolm kirja järele saadetud, ja wiimse kirja sees
sai ka kiidewa walla tallitajat seia kohto ete tellitud aga
ei ole ka mite tulnud. Sellepärast palub siit walla kohus
auustud Hakenrittri kohut teda seal Kustas Tamberki
selle käsowastopannemise pärast seäduse järel trahwida
Kohtowanem. Tõnis Stachelstrouch
Auustud Tallimõisa walitsusele
sel 25mal Febr.
Saab seläbi selle Kustas Tobja pass
sinna läkkitud ja temal teada antud, et
temal on nüüd weel 1878 pearahaks sisse
jäänud. 6 Rub 20 kop. tema emale ei tea
meie sest rahalt ühtgi anda, sest et ta ise sest sõna
ei ole rääkinud.
Wallawalitsus
Auustud Tallina kortrekambri walitsusele
jäänud kortri kambri raha 7 R. 77 kop. ülemal nimetud
walitsuse käte äräsaadetu ja palutakse selle peale siis wiitung
tagasi saata.
Tallitaja Kustas Tikerpuu.
sel 2sel Mail 1878.
Auustud Keiserliko Maa-Läänema Hakenrihtri
Ülemal nimetud kohtule saab Rannamõisa
wallawalitsuse poolt teada antud, et Rannamõisa
wallast enam wälja ei ole lainud, kui Jaan
ei ole üles wõetud
Auustud Laukna walla walitsusele
Tõnis Indressele käsko anda, et tema omma Pearaha
seletama tuleb keige hiljemast 15 Now. kp. s. a ara
Rannamoisa -
Auustud Ochtla wallu walitsusele
kog. kohtust
sel 7 Now 1879
Sellega saab nimetud auustud walla walit-
sust palutud, Jaan Kauküla'le käsku anda
et tema 12 Now. k. p. s. a Rannamoisa -
Haeska kogukonna kohtu tuleb ühe Ranna-
moisa weskilt wilja warguse pärast sele-
tust andma.
kogukonna kohto nimel
kirjutaja M Redlich
Rannamoisa-
Haeska kog.
kohtust
Sellega annab Rannamoisa Haeska
sel 12 Now. 1879
kogukonna kohus tunnistust, et Juhan Mets,
N22.
kel Saarema Kaarma Seminari I klassi
tunnistused on, siin Haeska walla kool-
meistriks on.
Kogukonna kohtu nimel
kohtuwanem: Hendrik Pernpu
abiline: Jaan Kiisa
Jakob Nabokat
Tallitaja: Jaan Weide
Wollimees: Mihkel Birk
Juhan Birk
Kustas Portnoi
Kirjutaja: M Redlich
sel 11 Dec 1879
Tõnis Kukkers, ja palub Tallinna
6 protsenti peal sub Litt. C No 18692 wälja
et temale tahab omale kohta osta.
abiline: Kustas Holm
Kohtumees H Pärnpu
Wolimees: Mihkel Birk
kirjutaja MRedlich
Haeska kogukonna
sel 25 Febr 1880.
11 December 1879.
ja 2 pari kintud. Sedda wõlla rehnungi pallub A. Lidemann
aulikko nimmetud wallawallitsust ärraselletada, mis ta
jubba 1865 nimmetud kohtuse olla ülles annud,
agga siis polle selle asja ülle weel selged otsust tehtud.
Wallawallitsusse nimmel
Tallitaja: KRandpõld.
19mal Augustil 1872.
Rannamoisa sep Kristjaan Treimannile Ta kambri
pärrast üks täht, wata protokolli ramatu lehhekülg
92, No 17 ja 5es moistminne.
walla kohtus
2sel Septembril 1872.
No7
Kidewa koggukonna kohtule!
Üllemal nimmetud koggukonna kohhus
saab Rannamoisa koggukonna kohtu polest
pallutud, sedda asja Prido Nebbukat tülli
pärrast ärraselletada; sest et assi üllemal nim-
metud walla ma peäl on sündinud ja siis ka
nimmetud wallawallitsus sedda pahha ülle-
waatnud ja woib selle ülle otsust anda, agga
Rannamoisa koggukonna kohhus polle sedda
pahha näinud, egga woi siis ka selle ülle selle-
tust tehha. Teada olgo, et Haeska tallita ka sääl
kohtus peab liggi ollema; sest et ta ka sedda asja
on ärra näinud.
Kohtu wannema nimmel:
M. Sarrapik.
16mal Septemb. 1872
Kirjotaja: K Allaberg
Ue moisa wallitsus!
Üllemal nimmetud moisa wallitsus saa Ran-
namoisa wallawallitsusse polest pallutud, Kernal
Kustas Nõmmele, kes nimmetud koggukonna
lige, käsko anda, et ta 4mal Nowembril hommi-
ko aegsast üllemal nimmetud koggukonna koh-
tus peab ollema, ommad walla ja krono mak-
sud ärramaksma, ja kui ta Kustas Nõmm
sedda käsku peaks täitmata jätma, siis lan-
geb ta seädust mõda trahwi alla.
Wallawalitsusse nimmet:
28mal Oktoob 1872.
Aastal 1876.
wallawalitsuses
16mal Januaril 1876.
Auustatud Keiserliku
Kameralhfi kohtul.
Ülemal nimetud kohtu noudmise
peale, saab Rannamoisa walla
walitsuse poolest se kwitung ära-
saadetud, mis Liisu Rand üm-
berkirjotamise pärast trahwi
Hapsalu rentereise sai makstud
walitsusest sel 1 Märtsil
Auustatud Hapsalo Rekruti
1876 No 2.
kommissionile.
Rannamõisa walla walitsusest.
tunnistust, et Jüri Sone Hindriko poeg
ei seisa siin hinge kirjas ega ole siit mees,
waid on aastal 1861 wälja läind Harja ma-
konda Madise kihelkonda Ämari (Habbinem)
kogukonda ümberkirjutud (ümberk lehed 1861
No 7.)
Tallitaja: Kustas Tikkerpu
Kirjutaja MReilich.
No 3.)
Wolimeeste protocoll Haeska kogukonna kohtu maias
sel 26mal Märzil. 1876
wallawallitsusest.
sel 26mal Märts.
Tallitaja kässu peali olid kokku tulnud
Wolimehed M. Perk
P. Fisse
K. Portnoi
J. Weide
J. Kroos
Nõu sai peetud Magasi aida lahti tegemise
üle, ja sai arwatud, et saaks antud päwa-
made pidajatele, nende made surrese järre-
le 1 1/2 wakka ruk. ja 1 1/2 w. odre päwa peale
igga kuu peale, ja et saaks seda asja
kirjalikku palwe läbbi kinnituseks Keiserliku
St. Martna kihelkonna kohtule ettepandud.
Wolimeeste täiskogu nimmel
Tallitaja. M. Stein
Kirjutaja Fr. Pihk.
N4.
wallitsusse poolt.
sel 26 Märts 1876.
Wolimeeste taiskogu protocoll
Rannamõisa koggukonna kotumaias
sel 26mal Märts. 1876.
Tallitaja kässu peale olid kokkutulnud
Wolimehed W. Treial
P. Nurk
Nõu sai peetud Magasini aida lahti tegemise
üle, ja sai arwatud, et saaks antud made
piddajatele, nende made suuruse järrele
2 Tsrk. ruk. 1 Tstrk. odre, päwa maade peale
iggas kuus. Ja et saaks seda asja kirja-
likku palwe läbi kinnituseks. Keiserliku
St Martna kihelkonna kohtule ettepandud
Wolimeeste täis kogu nimmel
Tallitaja. K. Tekkerpuu
Auustud Lihula moisa walitsusele
sel 17 Now. 1880
Sellega saab nimetud auustud moisa walitsust
No 34
palutud Kustas Nõmm'ele käsku anda, et tema
oma Pearaha 1880 a I ja II p 358 kop keige
hiljemast 1 Jõulu k pääwaks äramaksab.
Sellega saab nimetud auustud moisa walitsust pa-
No 35
lutud, Karel Rattas'ele käsku anda, et tema
oma Pearaha 1880 a I ja II p 358 kop, keige hil-
jemast 1 Jõulo k pääwaks äramaksab.
Auustud Jäärja walla walitsusele.
Sellega saab nimetud walitsust palutud Kustas
Piilmannile käsku anda, et tema oma Pearaha
1880 a II p 2 Rubla, keige hiljemast 1se Jõulu
k pääwaks s.a. äramaksab
Tema saatis Postiga Juni kuus 6 Rubla, sest
rahast on 4 Rbl 1879 a ette arwatud ja 2 Rbl
1880 a I p maksetud
Tunnistuse täht Jaan Laimets ale antud
sel 29 Now. 1880
nelja ku peale, se on kunni März 29man 1881 a.
No 37
Revidirt Kirchspielsrichter Baron Pilar
d 15 December 1880.
Jäärja walla walitsusele
sel 26 Jan. 1881
Kustas Piilmannile Pass sadetud.
Mihkel Tannawale Pass saadetud
sel 8 Febr 1881
Tallinna waksalis.
Haeska walla-
sel 13 Jan. 1881
Sellega tunnistakse et Juula Stein, Jüri
tüttar Haeska wallast woib Hapsalus
tenistuses olla
Häeska walla
Sellega tunnistakse, et Priidu Nebokat
sel 16 Jan 1881
Haeska wallast 46 a wanna, keik oma walla
maksud ära on maksnud.
sel 9 Febr 1881.
1, Sellega annab Haeska walla walitsus
tunnistust, et Jaan Schönbeck poeg
Jüri on 1869 aastal Peterburgis ära
surnud, kui nemad tahtsid Kaukasia maale
wälja rändada.
2. Annab nimetud walla walitsus tunnistust
et Jaani poeg Karel Stachelstrauch on
hobosest pillutud saanud, ja sest saadik peab
temal õlla sees wallo olema.
sel 12 Febr. 1881
Auustatud Martna Õppetaja Herrale
tunnistust, et 1880 aastal on siit juba nimetud
wallast Peeter Krusiauk p Priidu soldatiks
läind
Walla walitsuse nimel Tallitaja Priidu Nurk
walla walitsust
Wio Laimets'ale Pass saadetud Palesnoi
sel 20 Febr. 1881
uulitsas Sand'i maeas No 9
Pr. adr. madame P. Jürgens Tallinnas
Haeska walla walitsust
Woli kogu protokoll Kihelkonna kohtu saadetud
sel 9 Märtsil
Magasi aida lahti tegemise üle
lumajanduslisi saadusid ehk toi-
du aineid?
3/ Kui palju on pärasast
toitluskomiteede poolt rekwireeritud
loomi ja wilja, ja kellele saiwad
saada olewad summad wäljamaks-
tud?
4/ Kas on teada, missugustes
pankades ja kui palju on mõisa
endistel omanikudel ja retnikudel
raha hoiul?
Kõik need teated tulewad
wõimalikult ruttu Eesti Töörahwa
ja Sõjawäelaste Nõukogu Täidesaat
wa Komitee Põllumajanduse Osa
konda /Tallinn Toompea loss/
Juhataja J. Anwelt
Sekretär L. Schmidt
Läänemaa
Töörahwa nõukogude
Täidesaatew komitee.
Martna walla töörahwa
Hapsalus.
nõukogule.
"29" detsember1917
No 56
Palume meile wõimalikult
ruttu teatada, kas on walla töö-
rahwa nõukogu walitud ja kudas
on mõisade ülewõtmisega. Esimeste
kohta palume nim ekirja saata, wali-
mise protokolliga ja kui mõisadüle-
wõetud, siis nende ülewõtmise akti-
dest ärakiri.
Wal. protok 19/XI 17
ja nimekiri saa-
Esimees CTreufeldt
detud 12/I 18 a.
Mõisade ülewõtmise
aktide ärakirjad saawad
N 5 all.-
tagast järel saadetud
läinud, ja ta on omma keppi oue räästa olla maha jätnud,
kust ta ülles kattusele on ronninud.
Rannamoisa walla Tallitaja
Kustas Tikkerpu
Revidiert am 17 Januar 1879
Kirchspielsrichter BaronHuene
Tunnistuse taht Jüri Saarel
sel 12. Febr 1879
Sellega annab nimetud walla walit-
sus tunnistust, et Jüri Saar'el on
250 Rubla Tallinna kauba Bankas
Febr
ja soowib seda juba nimetud raha
wälja wõtta; sest et ta tahab omale koht osta.
Hapsalo Rekruti Kommessionil
sel 19 Febr 1879
Sellega annab nimetud walla walit
sus tunnistust, et Jaan Dunkel, Mihk
poeg, ei seisa siin Rewisionis ega ole
siit mees, naagu St Martna Kiriku kiri
kiri No 170 näitab.
Auustud Keiserl. St Martna kihelkonna
Maha kirjutud wolimeeste protokoll sel 19 Febr.
1879 No 1.
tunnistust, et selle paberi ette näitaja tõeste
Kaarel Weide on, ja palub Tallinna Kauba Ban-
No 2258, walja sest et tema tahab omale kohta
III. Keskwere, Putkaste, Eniwere, Ruluse,
walimise koht - StMartna wallamaja
wallamajas 9st Jõulukuu päewast algades
wallawanem: Märk
walitsusest.
Auustud Kaare Rentniku Herrale
sel 28. Septembr 1880
No 26.
Sellega saab nimetud auustud Herrat palutud
Jaan Weide palk selle nimetud kirja tooja, tema
isa Jaan Weide kätte anda, kes selle raha siia
walla walitsuse kätte toob.
Walla walitsuse nimel: Tallitaja
Aleksander Kiisale Pass saadetud
sel 12 Oct 1880
No 27
Pernu maantee ääres Kaltenbrunni maeasse
Tallina, sel 12 Oct 1880.
sel 20 Oct 1880
Maha kirjutud kogukonna kohtu protokoll
Haeska moisa walitsusele Priidu Torri ja
Juhan Weide tüli asjas, sel
Auustud Määmoisa walla walitsusele
Sellega saab Haeska walla walitsuse
No 29
poolest auustud nimetud walla walitsusele
teada antud, et üks sealt walla kerjaja
sant Hendrik ehk Pendi Hendrik
kuidas teda hüütakse, on kerjamise
pärast siia Haeska walda kirjama
tulnud, aga on haigeks ja wäga nõd-
raks jäänud, et teda ei woi äralasta
seepärast on siit walla walitsus sunni
tud nimetud auustud walla walitsusele
teada anda, teda juba home siit
äräwiia
Keiserl St. Martna kihelkonna kohtu
maha kirjutud kog. kohtu protokoll Priidu Wälli raha
sel 28 Oct. 1880
pärijatte pärast saadetud.
No 30.
Anton Kikkajonile tunnistuse täht antud
sel 3 Nowembr. 1880
ühe aasta peale. se on kunni 1881 Nowembr. 3ni
No 31.
sel 6 Nowembr 1880
Audru kogukonna kohtule
Nimetatud auustud kog. kohtu kirja sub No 293
poolest teada antud, et se kiri on wäga hilja siia
jõudnud, se on alles 5 Now. s.a. Ja peale selle
ei ole need nimetud mehed mitte Rannamoisas
elamas, waid Andrus Jaani poeg Laans -
on Weike Rudes elamas ja Jakob Jakobi p.
Pirso oma poeaga on Suure Rudes elamas. -
Adress on: Suure- ehk Weike Rude
Rann amõisa
Lihula kiriku walla walitsusele
No 33
Sellega saab nimetud auustud walla walitsust palutud, Jüri
Kerrale käsku anda, et tema oma Pearahawõlga 1934 kop
ja 1880 a I ja II pool pearaha 358 kop. ühtekokku:
22 Rubla 92 kop. keige hiljemast 1 Jõulu kppääwaks
äramaksab.
6mal Märtsil 1875
Sinnaleppa wallawallitsusele.
Ülemal nimetud wallawallitsus
saab Rannamoisa wallawallitsuse poo-
sest wäga pallutud, sep Kristjaan Trei-
mannile see kowa käsk anda, et ta 17mal
Paastu k. p. homiko kel 10 wist nim-
metud kogukonna kohtus peab olema.
Kui ta seda käsko ei kuula, - langeb seadu-
se järel trahwi alla.
Wallawalitsuse nimel:
10mal Märtsil 1875
Auustatud Saare Läänema
Hakenrihti kohtule.
Üllemal nimetud kohtul saab see
läbi Rannamoisa ja Haeska kogukonna
kohtu poolest tunnistud, et see on Peeter
Nebukat, kellel nimetud kohtu kirja
20mal Nowem. 1874 No 21. Kidewa walla meh-
hest K. Tambergist auustatud kohtuse
5 Rbl. h. on sisse maksetud.
Tallitaja: Tõnnis Stachelstrauch
kogu konna kohtus
24mal Märtsil 1875
Auustatud.
Maa Läänemaa Hakrihti kohtul.
Üllemal nimetud kohus saab Ranna-
moisa wallawalitsuse poolest Rannamoisa
riewisioni raamato järel tunnistud, et
Hans Tannaw on enne wiimist riiwisioni
nekrotiks läinud, ja see läbi siis 1858 sa
riiwisioni kirjotamise aegas Rannamoisa
walla riiwisioni raamatust wälja kus-
tud, ega pole pärast seda, milgi wiisil
uuest senna ülleswoetud.
Tallitaja P. Mänd.
No 7. Sutleppa wallawallitsusel. -
Üllemal nimetud wallawallitsusele saab
Rannamoisa wallawallitsuse poolest tun-
nistud, et Mari Raaden on Rannamoisa
walla kogukonna liige.- Ta tunnistab oma kogu-
konna kohtus, et ta on juba Mihkli pääwast
saadik 1874 ilma passita Sutleppa kogukondas
teeninud, ja ammu juba sealt tahtnud ära-
tulla, aga se peremees, keda ta teninud,
polle lasknud, ja nüüd pidada Teie walla-
wallitsus weel tema kraami kinni, ilma
midagi süüd ehk koerost oleks teinud.
No7.
Kustus Nõmm!
16mal Küünla k.p.
Wallawallitsus on Teie walitsuse palwe,
peale kihelkonna kohtust järel küssinud
Teie passi raha kätte saamise pärrast, ja
on wastuseks sanud, et kihelkonna
kohus sedda kogguni ei woi lubada, sest et
se keisrist ennesest, keige palti kuberman-
gudele on seatud ja kinnitud.
Walawalitsuse nimmel:
Ma-Läänema hakenritri kohtule.
21sel Küünla k.p.
Jürri Saare ja Rein Mikkas aida
lõhkumisse ja warguse pärrast, wata
kogukonna kohtu protukolli ramat
1873, lehhe külg 100, 3mas kohtu pääw
Ma- Läänema Hakenrihtri kohtul.
Hindrek Must, p. Mart, Juhhan
Uttubert, ja Hans Uttubert, kirjad,
mis Aidu wallawalitsusele Ranna wala-
walitsuse polest on kirjotud saawad
ülemal nimmetud kohtuse nähha sade-
tud. wata wälja walmistud kirjade
ramatu 12 lehe külg No 3, ja lehe külg
16, No 11.
No10
kogukonna kohtu
Keisrilikku Martna kihelkonna
maias
kohtul.
24mal Küünla k. p.
Wollimeeste koggu pallub luba kihel-
konna kohtust Magasini aidast wilja
müüa, wata wolimeeste protukol lehe
külg 10, 1873 No 2
Tallitaja: Tõnnis Stachelstrauch xxx
No11.
Keige kogukonna walitsustele,
6mal küünla k.p.
kes selle tee ääres, Rannamoisast
kunni Ranna Läänema Haken-
rihtri kohtu (Oidenorm.)
Et Peetso Tohmasson, kes Tali kogukonna
lige, aga Rannamoisas elab, Tali walawalit-
suse käest se kowwa käsk on sanud, Rannamisa
walawalitsusele anda, seal järel kulata, kas üks
mees, Jakub Lidemann, kes 1865 Tali wala eest
Rekrutiks läinud, ja 30mal Augustil 1872, (ta
oma tunnistuse järel) wälja lastud ennast par-
randama, aga Januari kuus 1873 Pernu lin-
nas ühe sure pahanduse teinud, kus tema pas
ja krono rided siis arawõetud, aga ta isse
jooksma sanud, seal näha on. Siin leiab nim-
metud walitsus teda oma wena jurest, kus ta
paar nädalid juba kortlis on olnud ilma, et
walawalitsus seda oleks teadnud, et Tali walawalit-
sus teda taga otsib. Seda Tali walawalitsusest an-
tud P. Tohmasoni läbbi tootud käsko täites
sadab Rannamoisa walawalitsus J. Lideman-
ni kahe mehe wahel ligema moisa, kus taale
jäle seaduse järel nisama kaks meest peawad
antud sama,
nõugogule.
1917. a, Oktoobri kuul kui
179 Ustwintski polk Martna
walla piirides olewasse W. Rõude
mõisa tuli, ja nimetud mõisast
lehmi ära wottis Laiküla
mõisa wiia, kus nimetud polgu
sell korral loomi töörahwa kätte
anti mina ilma jäin, läksin
Laiküla mõisa kus wõetud lehmad
olid. nimetud polgu rekwireeri
mise komite andis ka mulle
lehma walja komite all kirjaga
nüüd nouab seda lehma W.
Rõude mõisa töörahwa nõugogu
esimees: Siis pööran palwega walla
nõugogu poole asja läbi arutada
Aido wallawallitsussel!
Üllemal nimmetud wallawallitsusse kirja No 3.
s.a. on Rannamoisa wallawallitsus kätte saan, ja
annab selle peale wastust, et Hindrek Must, Hans Utobert
ja Mart Uttobert olleksid kül isse tulnud ommad
maksud senna üllemal nimmetud kohtuse selletama,
agga et aeg ja tenistus sedda ei lubba, sepärrast
palluwad üllemal nimmetud kohtu käest enne om-
male üks wõlla rehnung, kus saab nimmetud, kui
paljo nemmad wõlgo on, ja nimmelt, mis eest kegi
maks saab makstud, siis saatwad nemmad sedda summa postiga
ärra. Nisammuti palluwad nemmad ka ommad
täielikkud hinge kirjad sealt wallawallitsusse käest
wälja; sest nende kirjade järrel, mis üllemal nimmetud
wallawallitsus 18mal Aprillil 1868 Rannamoisa walla
wallitsussele satis, said ümberkirjutusse lehhedEestima
Kamerrahlhowi sadetud, agga et Teie kohto polest tei-
sed ümberkirjotusse lehhid pudusid, sepärrast
said need taggasi sadetud, siis palluwad nemmad
nüüd sedda asja seadusse järrel toimetada.
Nisammuti pallub ka Juhhan Uttobert omma-
le uut passi, agga passi rahha polle ta omma
endise passide eest maksnud, egga tea ka nüüdki
lubbada, kui middagi uutseadust polle jure tulnud,
mis seadusse järrel õige on.
19mal Küünla ku päwal 1872.
Kuie koggokonna kohtule!
Rannamoisa wallawallitsus on Liso Sippelkenn
kirja kätte saand, mis ta omma rahha laeno wõlla
pärrast satis, ja wallawallitsus on sedda wõlga wälja
pärrinud: Kokka Mardi käest 5 rbl., nisammuti
Silla otsa sauna Andres Weide käest 3 rbl. 25 kop.
Mis Kokka Mart Parnpuga weel wõlga, sellega pallub
ta weel kannatada ja lubbab sedda eddespiddi heamelega
tassuda, 5 rubla Kokka Mardi rahha on walla koh-
tus sees, ja saab eddespiddi ühhe tuttawa innimessega
ärrasadetud, sest et postiga saatminne maksma
tulleb. Nisammuti lubbab A. Weide omma wõl-
la iggal aial arramaksta. Wallawallitsusse nimmel:
Tallitaja: KRandpold.
Sel 24mal Mail 1872.
Tali wallawallitsus!
Ullemal nimmetud wallawallitsusse kirja No 60
10 Aprillil s. a. on Rannamoisa wallawallitsus kät-
te saand, agga ei olnud ennemenne woimalik selle peale
wastust anda; sest et se aeg ümmerkirjotamisse pärrast
jubba hiljaks jäi, 1872e aasta tarwis; sepärrast pallub
nüüd A. Lidemann aegsaste 1873e aasta tarwis ommad
hinge kirjad ärraselletada.
Omma 1872e aastase taie ja 1873se pole pearahha lubbab
A. Lidemann ärramaksta, ja Rannamoisa wallawallit-
sus wastab selle eest, et se taidetud saab.
Agga need 4 rubla, mis Andres Rootsil temma käest
sada on, pallub ta aulikko Tali wallawallitsust Andres
Roogenpau käest wälja wõtta, sest et ta 1864ja aas-
tast tenistust temmaga wõlgo peab ollema.-
A. Lidemanni kontraht A. Roogenpauga on olnud:
18 rbl. h. rahha, 1 willane kuub, 1 paar willased püksid,
2 pari linnasid puksa, 3 särki, 2 pari sukki ja 2 pari
kintud. - Sest nimmetud palgast on A. Roogenpau
wälja maksnud: 5 rbl. h. rahha, kue woodri-paela- ja
oomblusse eest 2 rbl. h. 50 kop. h., reisi eest, mis A. Lidemanni
krami Rannamoisa tõi 3 rbl. h. ja 2 pari linnasid püksa
se teeb summa 10 rbl. 50 kop. h. ja 2 pari linnasid püksa
Selle järrel on taal weel sada: 10 7 rbl. 50 kop. h. rahha, 1
willane kuub, 1 paar wiltsid püksa, 3 sarki, 2 pari püksa,
Hapsalo Rentei walitsusele Liisa Rand
Walla Pass saadetud Plakat Passi wasto ümber
sel 25 Jan. 1880
wahetada.
poolest Lisa Rand walla Pass saadetud, mis palutud
saab ühe Plakat Passi wasto ümberwahetada ja
Lisa Rand palwe peale temale kätte saadetud, sest
et Liisa ei ole siia ühtegi oma adress saatnud
Walla walitsuse nimel Tallitaja P. Nurk.
Keiserl. Läänema Hakenrihteri Herra
sel 1 April 1880
juure tule kassa lehed Magasi aida ja
koolimaea üle saadetud.
Tunnistuse täht An Jankowits'ile, kunni
Octobri 27mani 1880
sel 27 April 1880
Tunnistust.
sel 3 Mail 1880
tunnistust, et Hans Tannaw lubab oma wenna
Juhani tütre Miina, 8 a wanusega, oma kasu tütreks
wastowõtta, mis nimetud walla walitsuse poolest
tunnistud saab, et kellegil selle wasto ei ole.
Auustud Kidepe mõisa walitsusele
sel 5 Mai 1880
N 17
poolest nimetud auustud Kidepe mõisa
walitsust palutud, Kurra Mihkel 19ma
Mai ku pääwaks, homiku kel 11me aeaks
Rannamoisa-Haeska kogukonna kohtu
tulla, ühe Haeska mõisast ärawarastud
raud kangi pärast seletust andma.
Auustud Matsalo walla walitsusele
poolest nimetud auustud Matsalo walla
walitsust palutud Mõrra Madisele käsku
anda, 19ma Mai k. pääwaks enne lõunat
kell 11 aeaks siia Rannamoisa e Haeska
kogukonna kohtu tulla Haeska mehe
Pridu Fisch käest ostetud mõrra raha
pärast otsust andma.
Walla walitsuse nimel Tallitaja J Weide
Aleksander Kiisale saab teada antud, et temal
on wõlgo:
Pearaha rest - - - 387 kop.
1879 a. Pearaha - - - 394 "
1880 " - 400 "
Passi raha - - - 305 "
Passi saatmine ja kwiitung Posti peale - 30
Mari Krusiauk wõlg - - - 280
Postiga on tema saatnud 8 Rubla ja enne seda üks Rubla se on 9 Rubla, siis on
temal weel juure saata 896 kop. siis saab temale ühe aasta peale Pass saa-
detud.
Martna walla Töörahwa nõukogule
Üle Martna.
15al Januaril
ülevõetud
nõukogule
Et juba mitme walla töörahwa
nõukogu wallawalitsuse laiali on
walla walitsuse asjaajamise oma kätte
võtta. Senine wallanõukogu tuleb
laiali ajada. Asjast palume kohe
Teadaantud
C. Treufeldt
16al Januaril 18 a.
Sekretär
N 6all.
N 1401
21/XII
ruttuline
Kõigile wallawalitsustele
Eesti Asutawa Kogu Läänemaa wali-
misasjade Komisjon pöörab kõigi wallawalit
suste poole järgmisi teateid saata
1. Kas on walimiskomisjonid juba wali-
tud ?
2 Kui on, siis palun iga üksiku
walimise komisjoni adress ja ühtlaisi
ka walijate arv teatada et selle järe-
le wõimalik oleks walimise ümbrikka
j. n. e. wälja saata
Asi on tähtis ja kiire selle pärast
palun mulle wiibimata täpipealseid tea
teid saata.
Eesti Asutawa Kogu
Walijaid 1221.
Läänemaa walimisasjade
komisjoni esimees.
Adress. Kreisi komissarile
Haapsalus.
ja nenda eddasi mois moisalt, kunni ülemal nim-
metud hakenrihtri kohtu, kus temaga siis seadu-
se järel saab tehtud
No12.
poolitseis
14mal Märtsil
Stali walawalitsusele.
Stali wala walitsuse kirja No 18 s.a.
on Rannamoisa walawalitsus katte
saand, ja annab selle peale oma wastus.
1. Uleswõtmise hinge kirja A. Lidemanni pärast
on Rannamoisa wallawalitsus juba Stali
walawalitsusele saatnud, ega tea nüüd muud kirja
Teile ennam saata, kui 3 ümber kirjotuse lehte
Tallinna Kaameraalhowi, ja ni peate ka wist Teie
saatma. Seda wisi on seadus nendega, kes ühe
kubermangu walast teise lähwad; aga kui sele
tarwis isse moodi seadust tarwis on, kes teisest
kubermangust teise lähwad, seda ma weel ei ole
teinud, ja selle üle palun ma auustud Tali wala
kirjotaja ma keli kirja läbi mule teada anda.
2, Kui A. Lidemanni hinge-kirjad 15maks Mai kuu
pääwaks seaduse järel seletud sawad, siis on Stali
walawalitsusel wist aga I pool 1873e aastast
pearaha pärrida, aga ometi näitab ta Tali
walawalitsuse poolest antud kontu-ramat,
et juba 1873e aastane täis pearaha taal maks-
tud on. Kui Hapsalu rentereis A. Lidemanni
II poolt pearaha Rannamoisa walawalitsuse
käest päritakse, siis pate seda tagasi maksma.
3, Ütleb A. Lidemann ennast Andres Rootsiga
Stali kogukonna kohtu laua ees selgeks teinud
olewad, mis juba Teie siis oma kogukonna protu-
koli ramatust näha saate.
4, Sai Peet Tohmassonile se käsk antud et ta omad
wõllad Teie kohtuse pidi tulema äraseletama.
Nisamuti sai ka Peet Tohmasoni kässo peale, mis ta Tali
walawalitsuse käest saanud, (Soltat) Jakub Lidemann ta
wenna (A. Lidmanni) jurest kinni wõetud, ja kiri kasa,
kahe mehe wahel 6mal Märtsil mois moisalt Ranna
Läänema hakenrihtri jure sadetud. Nii kui kuleme,
olla ta Lihhulas omad wiajad joobnuks jootnud, ja
isse ärrajooksnud. Kas teda kätte seadud ehk mitte,
on meil selgeste teadmatta.-
wala poolitseis.
Wäina Witti wala poolitseile.
Ülemal nimetud wala poolitsei kirja
1sel Märtsil No 3 s. a. on Rannamoisa
wala poolitsei kätte saanud, ja annab sele
peale omma wastus.
Kärnal Juhan Mihra pallub Teid omma wõl-
laga, kunni Aprilli kuuni kanadada, sest et
walitseja Proua praego kottu ära on, ja sepär-
rast temal praego teadmata kas ta weel seia
tenistusese jääb woi mitte, sest et proua moisa
ära woib müüa, mis läbi ta ehk siis Ranna-
moisast koguni ära woib sada. Rannamoisa wala
poolitsei wastab selle eest, et J. Mihra wõlg
teise kuu sees wist makstud saab.
Tallitaja Pridu Mänd xxx
17mal Märtsil
Kirjotaja KAllaberg
Keisrilikko Martna kihelkonna kohtule.
Ülemal nimmet kohus saab Haeska kogukon-
na ja wollimeeste kogu polest pallutud luba
anda Magasinist leiba anda sest et paljo
kogukonna liikmed wäga häddas on.
Tallitaja: Tõnnis Stachelstrauch.
No 14
Rannamoisa walla kohtust saab tunnistud, et
wälja tulnud pisrotsnoi Madrus rittawoi Juhhan
Lepmets, kes 1868 pilleti peale lastud on Ranna-
moisa walda taggasi tulnud ja siin hinge kirjas
ülleswõetud teeb ma tööd temmal on Hapsallo rentirist nim-
metud seadusse järrel 25mal Junil 1867 aastal
Ardikel 1 ja 2 ühhe korne armo-rahha sada.
Tallitaja: K. Randpõld xxx
kohtomaias
Abbimees: H. Tommingas xxx
15mal Julil 1870.
" " J. Saar xxx
Kirjotaja KAllaberg.
Kaubi walla wallitsussel
Üllemal nimmetud walla wallitsus saab Haes-
ka walla wallatsusse polest wägga pallutud, sel-
le ülle wastust anda, kus Mihkel Wichterpal ja ta
wõlla rehknung, mis 3mal Oktobril s. a. Haeska walla
wallitsusse polest sai sadetud, ja mis Kaubi walla wal-
litsus omma No 90ne kirja sees s.a. pallus. -
3mal Oktobril 1870.
No16
Mart Läät protokoll Ma-Länema Hakenrichtrile
wata koggokonna kohto protokoll 64jas lehhe-
külg ja 19mes kohto pääw, 1870.
Kohto peawan. Mart Sarrapik xxx
kohto maias.
Kohto kõrwane: K. Holm
20mal Oktoobril
" " " : J. Kisa
1870 No 16.
Tallinna postkontori herra Jurgens kätte, Fridrih Paulsoni
naese Liso lubba täht temma passi pärrast, et ta om-
ma mehhe passi peale saaks ülles woetud.
Tallitaja: K Randpõld.
26mal Oktob. 1870.
Kamerralhowi Kohtule:
Rannamoisa walla meeste hingede arroandminne
21est kunni 30ne aastani.
29mal Oktob. 1870. No 18.
No 19
Nisammoti ka Haeska walla hinged arro Kamer-
ralihowi kohtule. -
29mal Oktob. 1870. No 19.
Rannamoisa ja Haeska koggokonna kohtust saab
tunnistud, et Soltat Willem Lest, kes on teninud 15mas
Tiisliskai polkus 3mas pataljonis, 9mas rodus, ja pille-
ti peale lastud 24 Oktobril 1869, piljet No 4136,
on Rannamoisa walda taggasi tulnud ja siin hinge
kirjas ülles woetud ja teeb ma tööd, temma on om-
male ühhe maia Rannamoisa walla ma peal ehhi-
tanud, sepärrast on temmal nimmetud seadusse
järrel 25mal Junil 1867 aastal Ardikel 1 ja 2 kahhe
korne armo rahha Hapsallo Rentereist sada.
Koggokonna kohto
Abbimees: Hans Tommingas xxx
maias 25 Talwe ku p.
" " : Jürri Saar xxx
1870 No 20.
Peter Heindrihson!
Rannamoisa walla wallitsus on Teie kirja, ja
kahheksa rubla hõbbe kätte saand ja lubbab ka
Walla Töörahwa Noukogule.
Läänemaa Töörahwa nõukogu poole pööras
küte muretsemise osakonna 4 rajoni walitseja ette-
panekuga, mõisades nälgiwaid hobuseid temal aju-
tiselt tööle anda, tingimusega, et tema neid selle
aja täieliselt ülewal piab. Tema teadande järele
olewat temal suurema arvu loomade jaoks kuni
eestulewa tööalguseni mõisades, toitu. Ettepaneku
järele tuleks igal walla töörahwa nõukogul tema
esitaja seltsis tingimised teha, mille järele loo-
mad antame hobused ja riistad ära hinnata ja
määrata kui kauaks neid antud saab. Küte
muretsemise osakond oleks siis sunnitud hobu-
seid kuni tähtaja lõpuni täieliselt ülewal pidama
ja juhtumisel kui loom nende juures wiga saa-
nud, seda ühisel hindamisel wäljamaksma.
Ettepanek on sellepärast kohane, et meie wõime
wähemalt niiwiisi ülejäänud loomadele toitu wõita
ja peastame ka hobused endile ees olewaks tööajaks, mis
oleks. Peaasjalikult wõidaksime meie selle läbi aega
seisukorra lahendamiseks, mida meil kibedasti
tarwis on. Seda koik tähelepannes, palume meile
kohe teatada palju loomasid (hobuseid) on kohastes
mõisades mida ajutiselt ära anda wõiks. Looma
del peab ka riistad saan j.n.e. olema.
No25
26mal Mail 1873
Sinu kirja ja 8 rubla hõbbe on
walawallitsus kätte saand, aga ei woi
ene passi anda, kui 5 rubla oled weel
saatnud; sest Kihelkonna kohtust
sai walawallitsustele käsk antud, iga
kogukonna liikmele trükkitud reh-
nungi ramat muretseda, kus ta iga
aastased raha maksud saawad üles kir-
jotud, ja mis ta siis igal aial oma ju-
res peab hoidma. Nimetud suma on
Sinul siis weel tarwis, kui Sinu krono
ja wala maksud 1874ja aastani koik
makstud sawad, mis oma rehnungi raa-
matust isse näha woid, kui passiga
ühtlas saab So kätte sadetud.
No26.
19mal Jaani k. p.
Keiserliko Martna kihelkona kohtul.
No 26
Karel Randpõld kaewtus üllemal
nimetud kohtul, wata protokolli ra-
matus 104 lehe külg, 11 kohtu pääw
ja 5es moistmine
Kirjotaja CAllaberg.
No27.
wala kohtu
Auustud Läänema
maias,
28mal Julil 1873.
Manrihtri kohtule
No 27.
Kustas Tobja tunnistus Paawel Ut-
tubert naese Mareti peksmisse üle
wata protukolli ramatu 108 lehe
külg, 15 kohtu pääw ja 9sas moist-
minne.
No28.
Auustud Keiserlikko Martna
30mal Juulil
kihhelkona kohtule.
No 28
Liso Kuk kaebtust Jüri Kasik peks-
misse pärast, waata protukolli
ramato 107mes lehe külg 28sas koh-
tu pääw ja 7mes moistminne.
28mal Augustil 1873.
No29.
Keiserliku Martna kihelkona kohtule.
Jaan Tumma kaebtus Rannamoisa wala
walitsuse üle, waata protukolli ramatu
110nes lehe külg, 17nes kohtu pääw ja 11nes
moistminne.
No21
1sel Lehe kuu p.
Auustud Keiserliko
Ma-Läänemaa Hakenrihtri kohtule.
Jürri Tang ja Andres Lidemann üm-
berkirjutuse lehed said üllemal nim-
metud kohtule ara sadetud.
Talitaja: P. Mänd.
5mal Lehe kuu p 1873
Hapsallo poolitsei kohtule.
Üulemal nimetud kohus saab Ranna
moisa walawallitsuse poolest alandlikult
palutud, Hapsallo linna karjatse, Jürri
Kullassep, kes Rannamoisa kogukonna
liige, palka 3 rubla 54 kop. kinni piddada, mis
Martna kihelkonna koolide üllem kohus
J. Kullassep laste kooli wõlla pääwade trah-
wiks Rannamoisa wallawalitsuse käest pärib;
sest keige hiljemast peab se raha 19maks Lehe
kuu pääwaks ülema kooli kohtus sisse maks-
tud olema.
Kooli wannem: M. Sarrapik.
Kirjotaja: Kristohw Allaberg
No23
14mal Lehe kp. 1873
Martna kihelkonna kohtule.
Ülemal nimetud kohtule saab Ranna-
moisa wala Magasini ramatu järel tunnis-
tud, et K Randpõld on 3 aastad tallitaja
olnud, 1869sast kunni 1872ni, ja pidi sea-
duse järel walast palka saama 2 tsetwerti
rukkit iga aasta, aga ta pole ennam saa-
nud, kui 2 aastad (4 tsetwerti) 1871 ja 1872,
sest 1870 Augusti kuu ümbermõõduni
andis endine tallitaja P. Lepmets Magasi-
nist wälja, ja sai siis ka selle aastase pal-
ga. Seda mööda on siis K Randpõld õi-
gus 1873me aastane palk sada, aga uus
tallitaja P. Mänd ei maksa seda wälja
Kirja tunnistuseks:
26mal Lehe ku p.
Pennia wallawallitsusel.
Üllemal nimmetud wallawallitsusse
saab Rannamoisa wallawallitsuse poolest
pallutud, Pennia moisa rentnikole käsk
anda, et ta wõõras poeg Jakob Einberg
16sel Jani ku päwal nimmetud koggukon-
na kohtu tulleb, kui ta kässo wasto
panneb, langeb seaduse järrel trahwi
nüüd on jo 10mast Nowembri k. p. 1875 saadik
Aleksandr Paulsoni passi aeg täis, ja sepärast
siis ka tema kroonu ja walla maksud wõlgo.
Isseäränis nouab wallawalitsus nende kõiki-
de suguseltsi hinge kirjad,- ue waetenistuse
seaduse pärast. - Et nüüd Ranna walla-
wallitsus nende ellu kohta ei tea; sepär-
rast saab Teid pallutud nende järel
kuulata, ja seda üllemal nimetud wal-
lawalitsuse kasko neile ette panna.
Ja kui naad seda wallawalitsuse käsko
1se Mai k. p. ka weel ei täida siis lan-
gewad naad seaduse järel trahwi alla.
Tallitaja P. Mänd
15mal Mayl 1875
Ümerkirjotuse lehed Kame-
ralhowi kohtu, P. Randfeld ära-
minnemise ja Andres Lidemann
ülleswotmise pärast.
Haeska walla poolitseis
1sel Augustil 1875.
Haeska wallawalitsuse poolest saab
se läbi tunistud, et Priidu Nebukat,
on 1868 Hapsallo Rendereist kahe kord-
se armu raha saanud, ja se labi siis
ka üllemal nimetud aastal Haeska
walla riiwisioni saanud ülles
kirjotud.
Tallitaja T. Stachelstrauch
XImel Augustil 1875.
Tallinna Hospidali wallitsusel.
Rannamoisa wallawalitsuse poo-
lest saab üllemal nimetud wallit-
susele H. Tannawa hospidali raha
seitse rubla kolmkümend kop.
(7 Rbl. 30 kop.) saadetud.
15mal Augus 1875
Kaarl Krusiauk,
Pass sai walla pitseri all ära saa-
30mal Augustil 1875
Hindrek Wärraw!
Sinu kirja ja 8 Rbl. on wallawalit-
sus 10mal Augustil kätte saand, aga
see ei löö walla ja kroonu wõlla
tassumisseks ette, waid pead 8 rbl.
weel saatma, siis saab aastane pass
Sulle ilma wiiwimatta saadetud.
1. Febr 1918 a. peale Toidu norm
Töölistele 4 kuud à 5 p. rukkist 5 p. odre, 3 p. kardohwl.
Töö hobus. 6 " à  5 " kaeru
sälgudele 7 " à 2/3 " "
lehmadele 4 " " 1 3/4 "
sigadele 7 " " 5/12 "
Külwi norm
tündrimaa odra. - 8 p.
" segawilja 9 "
Heina norm
Töö hob. 4 kuud à 20 puuda
sälgudele 4 " 15 "
lehmadele 15 "
mulikadele 4 "
Sui wilja
lehmadele - 4 kuud à 20 puuda
mulikadele 4 " 15 "
Aluspõhk
Kõigile - 4 kuud à 15 puuda.
teadnud, kes ja kust, ja mis usko ta on. Sellepärast
peate teie meile uhe selge protocolle selle üle saat-
ma, mis usko ja ametmees tema on mis pärast
tema kottu wälja läks, mis asjad ja riideb tema
ehk tema on wahest ära tapetud ja merese wisa
Tallitaja Kustas Tikkerpu.
Rannamõisa - Haeska
kogukonna kohtust sel 8
Haeska walla walitsusele,
Aug. 1877. No 14.
Saab ülemal nimetud kohtust se käsk antud, Haes-
ka walla meeste, Olli Priido Oll, ja Rannahanso Karl
Mühl se käsk anda, et nemad oma hooste trahwi,
kunni 11ma Augusti kuu pääwani wastapanematta
aramaksawad. Seda tuleb Priido Oll 2 1/2 rub
hooste eest, ja 50 kop trahwi, kokko 3rub. ja Karl Mühl
50 kop hob. eest, ja 10 kop trahwi kokko 60 kop.
Kohtowanem Tõnis Stachelstrauch xxx
kohtokõrwamees Tonis Randpõld xxx
Mart Karro.
sel 8 Aug 1877.
Kiidewa walla walitsusele
Saab tähendud kohtust se käsk antud, kiidewa
walla mehe Soosauna Andrusel se käsk anda
laudast, äräwarastas wastapanematta kunni 11
1 rub. Ja kui se raha mitte seks nimetud pääwaks
Tallitaja kätte
eest weel trahw peal pandud.
Kohtowanem. Tonis Stachelstrauch
kõrwamees Tonis Randpõld
Mart Karro
sel 18 Oktob 1877
Auustud Ranna Läänema Hakenrihtre
kohtute
Ülemal nimetud Hakenrihtri kohtod saab
alandlikult palutud siit walla Mehe Karl
Kerrale, kes Lihola kiriko waldas elab
se kõwa käsk anda, et ta keige hiljemak
26 ma sellek. pääw. oma walda Rannamoi
sa tuleb, oma wolgasi 18 R. 44 kop. äramaksma
Tallitaja. Kustas Tikerpuu.
Wallapolitseist
Tallimõisa walla politseile
Ülemal nimetud walla politseid saab
alandlikult palutud, siit walla mehe Kustas
Tobjale, kes seal waldas peab ennast ules
pidama ja kõwa kask anda et ta oma
maksusi äramaksma
Wallapolitsest
Pallewerre walla Tallitajale,
sel 25mal Octobr
Rannamoisa walla wallitsusse poolt
saab pallutud üllemal nimetud walla
wallitsust nende siin siiswa hingekirjes
meestele Ludwig.-Fromholt ja Alleks
ander Kariis se kowwa käsk anda
Rannamoisa tullewad ommad maksud
1877 aasta ette ärra selletama.
sel 18 Mail 1878
Rannamõisa walla walituse poolt saab ülemal
nimetud kohut wäga palutud teada anda, miks
pärast se Andres Liedemann, kelle üles wõtmise kirjad
mullo 1877). Hakenrihtri kohtu läbi ülemal nimetud
kohtuse said saadetud, mite sia Rannamõisa walla
alla ei ole üleskirjotud. Kui Rannamõisa
A. Liidemann
kirjotuse lehte ärasaatmist nende Ümber kirjotuse
lehte järel päris, mis 1875 sel 15 Mail N 14 al ülem
nimetud kohtu on saadetud, siis käskis ülemel
nimetud Manngeriht kohus uuesti siit walla
walitsuse poolt wäljaminemise ja üleswõtmise sedelid
senna kohtu saata. Se käsk sai täidetud, ja need
kirjad Hakenrihtri kohtu läbi ülemal nimetud
kohtu saadetud. - aga A. Liedemann seisab nii kui
enni Taali walla hingekirjas
Wallawalsusest
sel 21sel Mail 1878.
Auustud Keiserliko Manngerihti kohtule
Ülemal nimetatud kohut saab wäga alandlikult palutud
mite pahaks panna, et se kiri, mis Rannamõisa wallawalitsu
mite ei pidand ülemal nimetud kohtuse minema waid keis.
Kameralhofi kohtuse ja et se eksitus on üksnes adressi segaduse
läbi tulnud, ja saab sepärast palutud, et kui se wõimalik
oleks, seda kirja sea Rannamõisa walda tagasi saata.
Auustud Haeska wallawalitsussele,
Wallawalitsussest
sel. 16mal Juni 1878
Rannamoisa wallawalitsusse poolt saab ülle-
wal nimetud walla wallitsust pallutud need
poisid Pokka, ja Laso pois, kes metsas
kuu päwale kel 10ne aial seia Rannamõisa
walla kohto ette tua se on home enni lounad
Rannamoisa Tallitaja Kustas Tikkerpuu
Auustud Likholmi moisa wallitsus.
Walla wallitsussest
28mal Oktober 1878.
Rannamoisa wallawallitsusse poolt saab üllemal
nimmetud moisa wallitsust allandlikult pallutud
selle siin seiswa hinge kirjas mehele Mart Pärnpule
se käsk anda, et ta tulleb omma kahe aastased krono
ja walla maksud ära selletama, ja et ta kahe nädala sees
sedda käsko mitte täitmatta ei jätta, siis ta langeb trah-
Protocoll Hakenrihtre kätte
wallawallitsussest
Rennamoisa walla tallitajale üllese, et temma maiast on warras
kallewist rie peal 15. Rubla kassukas wäärt ja üks sea reis suit-
setud liha 10 lb raske, a. 12 kop. nael se on 1. Rub 20 kop. ühte kokko
56 Rubla 20 kop.
Ja warras on tulnud kambri aknast sisse tõstnud akna
eest ära, sest se olnud naeldega ette lödud olnud, ja kirst on
kohe seal akna kõrwas seisnud, ja wõtti on ette unnustud
olnud, ja se raha 40 Rubla on kirsto sahtlis seisnud, ja ta on
sedda sealt ära wõtnud, ja Kassukas on warna otsas rippunud
selle sealt ära, ja liha sink on lae al naela otsas rippunud
selle sealt ka ära wõtnud, ja aknast jälle wälja läinud, ja akna
ninda samma wisi jälle ette pannud, kui ta enne on olnud
Ja nüüd on se Kassukas Hapsalust wälja tulnud.
Prottokoll Hakenrihtre kätte
Sel 7mel Decembril andis Rannamoisa Brandi sest
Mihkel Jõewälli tallitajale üllese et tedda on warrastud
sel 8mal Decembr
ja temma maiast ärra widud 50 Rubla raha üks Sidi rättik
kaks rubla wäärt, ja üks poeridest tündrine kott, maksab
1 Rubla ja kaks reit sea liha kumbki reis kalund 30lb
ja 11. kop lb. se on 6 Rub. 60 kop ja 10 topi tango 70 kop.
Kokko 60 Rubla 30. Koppik.
Ja se warras on tulnud kattukse hungost sisse, sest
et kattuse nurk on laggund olnud, ja ta aia pealt senna
lagund kattuse roigaste kinni hakkanud, ja siis kattust möda
ülles laudale tulnud ja sealt rehele, ja temma kirst on rehel
olnud, ja kirsto wõtti on ees olnud, ja on kirsto pohjast ride
pakki wahelt tema 50. Rubla raha, ja Sidirättiko ja selle kotti
ja tango noud sees olnud, ja sealt seest on ta need leha reied
ja tangod ära wõtnud. Ja siis on ta jälle takka uksest wälja
22sel Jüri k. p.
Nimetud wallawallitsuse poolest
saab selle läbbi tunnistud, et Jakub
Flink, naene Mari, tüttar Helene, ja
poiad: Aleksander ja August on
Rannamoisa walla hinge kirjas ülle-
wel.
Tallitaja: Priidu Mänd.
kogukonna kohtu maias
27mal Mail 1874.
Martna kihelkonna kohtule!
Üllemal nimetud kohus saab Rannamoi-
sa kogukonna kohtu poolest alandlikult
pallutud, üht Torri walla meest Peet
Tohmasson, kes Rannamoisa waltas
ellab, oma ette kutsuda, sest et se talli-
taja kässo wastu panni, kui se teda
monne tarwilise walla seaduse täitmise
pärast walla kohtu ette kutsus; Kohus
saatis siis tallitaja, abbimehe, ja kaks
wollimeest tema järele, aga kui ta näi-
nud neid tullewad, siis jooksnud ta
metsa, ja ta naene on suure kiwwi wõt-
nud, ja tahtnud seega tallitaja ja abbi-
mehe silmad äralõhkuda, ja sõimanud
neid kõiksugu rumala sannadega.-
Pea kohtumees HFliis
CAllaberg Kirjotaja.
kohtust.
Sel 1sel Junil
Sinnaleppa wallawallitsusel.
lest pallutud, Sep. K. Treimannile se kobba
käsk anda, et ta 10mal Juni k. p. wist
peab ees nimetud walla kohtu tullemad
Walla wallitsuse nimel: P. Mänd.
Aastal 1872
15mal Nowembril
postkontori Jurgensi Herra!
Teie tellimisse ja palwe peale on
Aleksander Paulson Rannamoisa
wallawallitsusse käest ikka passi
saand, agga nüüd on ta passi aeg
18mal Augustist sadik täis, ja sepärrast
ka temma 1872e aastased walla ja
krono maksud wõlgo; sepärrast pallub
nimmetud walla wallitsus Teid tem-
male teada anda, et A. Paulson aeg-
saste ommale uut passi nouab, ja üht-
lasi ka ommad walla ja krono mak-
sud ärramaksab, mudu langeb ta seä-
duse järrel trahwi alla.-
Tallitaja: K Randpõld xxx
Sel 29mal Joulu k. p.
Aidu wallawallitsusele.
Et üllemal nimmetud wallawallitsus Ran-
namoisa wallawallitsuse kirja 19mal küünla
kuu p. s. a. No 3 peale sia male weel polle was-
tust annud, sepärrast palluwad Juhhan
Uttubert, Hans Uttubert Hindrek Must
ja poeg Mart nüüd uest üllemal nimmetud
Aastas 1873.
wallawallitsust omma krono ja walla wõlla ärrasata,
kus nemmad siis ilma wiwimmatta sedda wäljamaks-
wad; ja kui nemmad ommad wõllad on ärra-
tassunud, siis palluwad nemmad ka ommad
hinge kirjad wälja. Ja kui üllemal nimmetud
walla wallitsus ka teiste üllemal nimmetud
hingete pealt nisuggused ülleswotmisse kirjad
Rannamoisa wallawallitsuse käest nouab, siis
sawad need ka sadetud.-
Kaarel Sarrapiko ja Prido Wälli kraam
saab kirja läbbi kihhelkonna kohto ülles-
19mal Januari 1873.
23mal Januaril 1873.
Kaarel Sarrapiko ja Prido Wälli hoks-
jooni rahha ja nende wõllad saawad kih-
helkonna kohtu ülles andud:
Karel Sarrapiko hoksjoni rahha tulli sisse:
33 Rbl. 73 kop. h.; selle järrel on temmal wolga:
17 Rbl. 37 Kop. h. rahha ja 3 tsetwk 2 tsetwk. rukkid
ja - -  6 " 4 karn. odrad
Prido Wälli hoksjoni raha tulli sisse 38 Rbl. 95 kop.
mis ta wõlla tassumisseks ja õe Julale 10 rbl. ja
ta ommale sai ärrajautud
Tallitaja: Prido Mänd
puuda 30. 17
traadita 30 posti wahe
traadiga
Puudo 35 posti ja traati
ei ole ka
tarwis 1050 sülda
Putk. Kuluse
Kaebtuse protokoll.
1903 aastal Juuli kuu 9 päewal, anti Kihnu kogukonnakohtule
kohtu eesistuja Peeter Sutt juuresolemisel, järgmine kaebtus sisse.
Kaebaja: Jaan Ennu p. Palu ja Ann Ilia t. Palo
elukoht Kihnu wallas Palu talus
kaebatud: Liisu Jaani t. Saarents
elukoht Kihnu wallas Turu talus
Kaebtuse põhjus: auuteotamine
Kaebajad kaebas ja palusiwad
Et 8 Aprillil 1903 a. Liisu Laarents laemanud
neid teiste inimeste ees, nõnda kui rääkinud
Mari Wesikule ja Mari Mättale, et nemad kaebajad
olla kahekesi hooranud, et see päris tühi lori ja
nende auuteutamine on, sellepärast paluwad
Liisu Saarentsi kohtusse kutsuda, seadusliku
karistamise alla ja 50 rubla raha maksmisele
auuteotamise eest maksma mõista.
Tunnistuseks paluwad ette kutsuda Kihnu waldas
elawaid Kihnu talu naisi: Suigu Mari Mihkli t.
Wesikut, Mikku Mari Mihkli t. Mättast, Rehe
Ann Jakobi t. Türki ja Palu Mari Wesikut, kes
teadwad tunnistada, et Saarents on neid laimanud.
Kaebtus sai wastuwõetud ja asja seletamiseks järgmine kohtupäew 25 Juuliks
1903 määratud. Kaebaja sai suusõnal käsu, sel päewal kohtu ette ilmuda, ühes wäljajäämise järel-
duse tuttawaks tegemisel, teised asja sisse puutuwad kutsesedelite läbi ette telli.
kaebajad: Jaar Palu. Ann Palu ei mõista kirjutada
Kohtu eesistuja P. Sutt.
Kirjutaja: HTamm
Kohtu koosistumise protokoll.
1903 aastal Juuli kuu 25 päewal, seletas Kihnu
walla kohus oma awalikul istumisel, kellest osa wõtsiwad eesistja
P. Sutt
ja kõrwalistjad. M. Kester
ja J. Alas
Jaan ja Ann Palu asja
kaebtuse asjus
Liisu Saarents wastu
auuteotamise pärast.
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Kaebajad Palud
südistataw Saarents ja tunnistajanad
Kaebaja kaebtus sai ette loetud:
Kaebajad jäewad oma esialgse kaebtuse juurde.
Liisu Saarents räägib, et tema küll käinud
Jaan Palu toas ja näenud, et Jaan Palu
ja Anu Palu olnud kahekesi toas ja rääkinud,
tema läenud kohe minema ja ei ole kedagi
teotawaid sõnu rääkinud, ega neile kedagi
ütelnud.
Tunnistaja Kihnu walla talunaene Mari
Mihkli t. Wesik 25 a. wana, greeka õiget
usku, pooldele wõeras räägib, et Liisu Saarents
rääkinud temale, et tema näenud et Jaan
Palu ja Ann Palu istunud kahekesi ja jalad
olnud wahelite. Palub päewa raha
Tunnistaja: Mari Wesik
Tunnistajanna Kihnu walla talu tüdruk Mari
Mihkli t. Mättas 30 a. wana, greeka õiget
rääkinud temale, et tema näenud omet, Palu
Jaan olnud Annega toa ees.
Mari Möll
30 kopik tunnistuseraha
Olen kätte saanud
Mari Wesik
30 kopik olen kätte saanud
kirja mõistmata
P. Sutt.
1903 aastal Aprilli kuu 25 päewal, anti Kihnu kogukonnakohtule
kohtulikme eesistuja P. Sutt juuresolemisel, järgmine kaebtus sisse.
Kaebaja: Liisu Jaani t. Saarents
Kaebatud: Jaan Ennu p. Palu
Kaebtuse põhjus: peksmine
Kaebaja kaebas ja palus:
Et 2 nädalit tagasi tema wedanud mere
tulnud korraga kaebealune Jaan Palu tema
kallale, tõmbanud rinnust kinni, wirutanud
wastu maad ja siis peksnud teda suure jämeda
kepiga, wist üle 10 hoobi küll, nõnda et temal
suust ja ninast weri wälja tulnud ja selg
siniseks saanud. Palub Jaan Palu sellepärast
kohtusse kutsuda, seadusliku karistamise alla
ja 10 rubla walurahwa maksmisele mõista.
Tunnistuseks palub ette kutsuda Kihnu saarel
elawid Kihnu talunaise Kalmu Liis Jaani t.
Laamendit ja Maruse Madli Peetri t. Marust
kes näigid, kuis Palu teda ilma asjata
rängaste peksnud ja kui tunnistajad päewa
raha paluwad, siis seda Palu kanda mõista
Kaebtus sai wastuwõetud ja asja seletamiseks järgmine kohtupäew 23 Maiks
duse tuttawaks tegemisel, teised asja sisse puutuwad kutseredelite läbi ette telli.
Kaebajana Liisu Saarents ei mõsta kirja
Tunnistajana Kihnu walla talunaene Liisid
Jaani t. Laamend 40a wana, Greeka õige
usku, pooldele wõeras räägib, et tema ja
Liisu Saarents tulnud laewa laadmast ja
Palu sauna kohal tulnud Jaan Palu õuest
wälja tee peale Liisu Saarentsi kallale, ilma
et Saarents oleks temale enne kedagi ütelnud
lükanud Saarentsi maha ja peksnud
keppega ja kui Saarents lahti saanud ja ära
jooksnud olnud werine
Palub päewa raha. Tunnistaja Lisu
Laamend ei mõista kirjutada
kohtu poolt soowitud lepitus ei läenud kord