Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
üksi Bienerti käest ka mitte wastu wõtnud ja Bie-
nert lubanud ise seda 31mal Mail auuliku Haken-
28. Mai 1883.
rihteri Herraga seletama tulla.
Jerwakandi walla walitsuse kirja No 141 päe-
le saab täeda antud, et Aadu Düna nimelist
meest kiriku mõisas kogoni ei ole, waid üks Allo
mees Jüri Sillamik on säel kutsariks
3. Juuni 1883
Raikülla walla walitsust saab palutud
Mats Woerahansule käsku anda, et tema
11ma Juunil seia walla kohtuse tuleb selle 8ma
Januaril s.a. siin walla kohtus mõntetud trahwi
rahu pärast.
4. Juni 1883
Auuliku Süd: Hakenrihteri Herrale saab täe
da antud, et pileti soldat Jakob Ries oma 30mal
Augustil 1882 a. No 2342 al wälja antud ülespida
mise pileti siit on wälja wõtnud ja ennast Rabi,
6. Juuni 1883.
were walda ütles elama minema.
Keiserliku Harju Sõeawäekohuse Kreiskom-
missionile!
Seeläbi saab siin juures olewa Rapla kiriku
Õpataja poolt sel 10mal Juunil c. No 132 al antud
tunnistuse läbi täeda antud, et Mart Jürri p.
Turmann, kes tänawu (1883) aasta Sisse kutsu-
mise arukirja sai kirja pantud, sel 6ma Mai k. p.
11. Juuni
ära surnud on.
kirja. No 1694 päele saab täeda antud, et see
maantee kiriku ja kostre wahel nüüd laiemaks
on saanud tehtud.
14. Juuni 1883
Raikülla walla walitsust saab teistkorda Mart Wõe
rahansule kindlad käsku anda palutud, et tema
25mal Juunil seia walla kohtuse peab tulema, selle
siitpoolt saadatud kirja No 54 sees nimetud asja pärast,
muidu saab temale 1 rbl. trahwi juure maksa mõi-
tetud.
Waltu walla walitsust saab palutud Jüri Mille
rile kindlad käsku anda, et tema 25mal Juunil
seia walla kohtuse tuleb seda 28mal Mai k. p.
siin kohtus mõistetud 2 rubla Jaan Tiiwase
heaks sisse maksma.
1257.
Herra kirja sest 20. Aprillist. No 1257 päele
annan täeda, et Sidor Doementjew mitte
28mal Aprilil senna kohtu ette ei woi
tulla, sest et tema naene lapse woodis
konno õigeusu preestri poolt kodo risti
25. April
kirja sest 21ma Aprilist s.a. sub. No 1258 pääle
annan täeda, et Jüri Treier juba 2 nädali
eest Penningi mõisa Harju Jaani Kihelkonda
on tööse läinud.
27. April
kirja sest 21ma Aprillist s.a. sub. Ru 1269
päele saadan siin juures kruusiwedaja
käest wälja päritud 2 rubla trahwi
raha ära.
Liisowõtmise arukirjad 1881 a. ette posti
ja Keiserliku Harju Sõeawäe kohuse
Kreis Kommisioni Tallinna ära
Herrale annan täeda, et Rapla waldas
1881 a. ümberkirjutud ei ole.
6. Mai 1881.
Herra poolt saab seda luba palutud, kas woiks
seda Kalda metsa wahel maandi laiemaks tege
mist, mis auulik Hakenrihteri Herra silla
sõitmise aial wiibimata teha käskinud,-
kunni Juuni kuu päewadese jätta, sest et
praegu wet weel kraawides ja wäga kibe
põllu töö aeg on.
ra kirja sest 18ma Februarist 1881 a. No 628
päele annan teada, et Michael Bichen
weel seiamaale omale uut passi ei ole
wõtmas käinud, ja saab seepärast Ha-
kenriteri Herra palutud weel kord
Riiga linna politseise tema pärast järe-
le kuulata.
6. Mai
Kristian Bicheni walla pass postiga
Tellinna Perno uulitsase No 302 Th. Bi,
cheni kätte ära saadetud.
7. Mai 1881
selle talu maatüki kaasvaldajad: Minna,
Aleksander ja Alide Rosit'id on loobunud
oma osadest Alvine Rosit'i kasuks kui
surnud Andrei Rosit'i pärijad, seepärast
on selle maatüki omandusvaldaja Alvine
Andrei tr. Rosit, valdamise algust arva-
tes Andrei Rosit'i surmapäevast; 3.)
et Irboska hüp. ring. aktis N 1494 oleva
Irboska valla perekonnaseisu ametniku pool
6 juunil 1929a. antud surmatunnistuse
andmetel Andrei Siimeoni p. Rosit on
surnud 13 juunil 1927a., ja 4.) et aval-
daja loomulik hooldaja Minna Rosit
soovib maatükile nimeks "Vintšištše, ja
5.) et maakohta, kus käesolev maatükk asu
nimetakse iga lappi ise nimega piiritaguste
külade järele ja õiget nime ei tea avaldaja
ega ka ümbruselanikud, seepärast arvas osa-
kond kohaseks tervele maakohale, mis asu
Sagrivje ja Sababje külade ning Nõukogu-
de Vene piiri vahel, üldiseks nimeks anda
"Piiriste"
Neil põhjustel ja käsitades Tsiv. kp.- ja Kinnis
seadusi osakond otsustas
I. Kinnistada Petserimaal, Irboska vallas, Pii-
riste maakohas asuva 1 hektari 8122 m2 suu
ruse "Vintšištše" nimelise maatüki oman-
dusvaldajaks, valdamise algust arvates 13 juu
nist 1927a., Alvine Andrei tr. Rosit.
II. Avada sellele kinnistule Irboska hüpo
tegi ringkonna kinnistute registris V-das
köites osa No 439 ja teha sellesse ossa järg
mised sissekanded:
1.) jagu 1, lahter 1: "6 detsembril 1929a. Maa-
mõõtja A. Mölder'i 1929a. tehtud plaani järe-
le on selle kinnistu pindala üks (1) hektar
ja kaheksatuhat ükssada kakskümmend
kaks (8122) ruut meetrit."
2.) jagu 2, lahter 1: "6 detsembril 1929a. Kinnis-
tuskomisjoni Petseri III osakonna otsusega 6 det-
sembrist 1929 a. on kinnistatud selle kin-
nistu omandusvaldajaks, valdamise algust
arvates 13 juunist 1927 a., Alvine Andrei tr.
Rosit."
III. Sellest otsusest pärast tema seaduse jõus-
se astumist tõestatud ärakiri lisada Irbos-
ka hüpotegi ringkonna kinnistusraa-
matu 1929 a. jao juurde.
Kustutatud "talu", "otsustas"
JKanger
Riia tänaw No 20 töendan et eelseiswale awaldusele on minu juuresole-
kul oma käega allakirjutanud, isiklikult minule tundmata Eesöi koda-
nikud:1/Jakob Tanne poeg Mensko /tema ka Jakob Tanne /kelle elukoht
Rootowo wallas, Anitskino talus, ja kes oma isikutöenduseks minule ette
näitas oma isikutännistuse,mis temale wäljaantud endise Panikowitschi
wallawalitsuse poolt 13 weebruaril 1923 a. No 61 all, 2/ Jakob Toomase
poeg Kampar elukoht Rootowo wallas Uue-Petseri talus, ja kes oma isiku
töenduseks minule ettenäitas oma isikutunnistuse, mis temale wäljaantud
Rootowo 14 juulil 1924 a. No 471 all ja 3/Pauline Semjeni tütar Kampar,
elukoht Rootowo wallas, Uue-Petseri talus, kes oma isikutöenduseks ette-
näitas oma isikutunnis tuse mis temale wäljaantud Rootowo wallawali-
tsuse poolt 23 juunil 1924 a. No 240 all. Tempelmaksu sissenöutud seitse-
teistkümmend marka ja markides kustutatud.- Wahelekirjutud "Ja".
Notar Piip /allkiri/ (t.ase) peale kirjutud "kodanikud"ja maha tömma-
tud"müügi 3
Eelpool tähendatud ärakirja on algkirjaga söna sönalt
ühtlane mida Rootowo wallawalitsus töendab.-
"16" sep. 1927 a. No 2692
Wäljawõte Petseri Notaariuse kohustetäitja Petseri 2jaoskonna
Rahukohtuniku Bruno Peterhoff'i aktiraamatust leht 4,5, 6, 7 ja 8 N 2.
Tuhat üheksalsajal kahelkümnel kolmandal aastal aprilli kuu
Kümnendal päewal ilmusid minu Petseri Notariuse kohustetäitja Petseri
2 jaoskonna Rahukohtuniku Bruno Peterhoff`i juure, minu kantseleis-
Petseris waksali tänaval N seitse (7), Uibo majas Petseri maakonna-
Pankjavitsha walla aktide teguwõimelised kodanikud: 1) isiklikult minule
tuntud Jakob Tanne, tema ka Danieli poeg Mensko, kelle elukoht-
samas wallas Anitskina talus, isiklikult minule tundmata 2) Jakob
Toomase poeg Kampar ja 3) Pauline Semjeni tütar Kampar, kellede
mõlemate elukoht samas wallas Uue-Petseri talus ja kes oma isiku-
tõenduseks ettenäitasid isikutunnistused, mis wäljaantud endiselt-
Panikovitshi wallawalituselt Jakob Kampar`ile 13 augustil 1920 aastal-
N 4344 all ja Pauline Kampar`ile 9 weebruaril 1920 aastal N 1665 all,
isiklikult minule tuntud tunnistajate Pankjavitsha walla kodaniku
Jaan Peetri poeg Grusis'e, kelle elukoht samas wallas Lapkova talus-
sama walla kodaniku Alfred Jakobi poeg Bakis'e, elukoht samas wallas
Kljutshki talus ja sama Pankjavitsha walla kodaniku Jaan Teodori poeg
Brishken'i, elukoht Petseris, Waksali tänavas No 26, saatel, kes Jakob-
Mensko, Jakob Kampari ja Pauline Kampar`i samasust ja teguwõimu
tõendasid ja awaldasid, et nemad Jakob Tanne, tema ka Danieli
poeg Mensko ühelt poolt, ning Jakob Toomase poeg Kampar ja Pauline
Semjeni tütar Kampar teiselt poolt teewad järgmise ostu-müügi lepingu,
mis kohustav mõlematele pooltele, kui ka nende parijatele ja õigus-
järetulijatele. § esimene. Esimesel (1) nowembril tuhat üheksalsajal-
üheeteistkümnendal (1911) aastal, Petseri Notariuse Besus'e juures-
tehtud ja tema aktiraamatusse No: sada seitsmekümne wiie (175) jagu
I (wäljawõtte registrisse No1180-1911 a. eest) all sissekantud ande akti (wene-
(3) päewal Pihkva Wanema Notariuse poolt kreposti registrisse jagu 56-
N 5583 all ära margitud (akt No 126), on Jakob Tanne tema ka Danie
poeg Mensko omanduseks ja pidamiseks saanud Petseri maakonnas
Pankjavitsha (ennem Panikovitshi) wallas Graveli-Pentehino, kohalise nime
õiguse wiie (5) tiinu maa peale, missuguse õiguse on Jakob Mensko oman
danud enampakumise teel Pihkwa Ringkonna kohtu otsuse jarele 14 juunist
müügi eellepinguga 26 jaanuarist 1928a. on Iwan
Kiiwist käesolewa kinniswara ära müünud Fedot
Feodori p. Heinapuu'le ja wiimane on ka
seda kinniswara kasutanud kui omanik ostu
päewast alates, kogu seda tõendawad koha-
pääl ülekuulatud ümbruselanikud. Et aga mai-
nitud ostu-müügi eelleping ei ole mitte õigeks
wõetud müüja Iwan Kiiwist`i poolt wiimase
surma puhul ja et Fedot Heinapuu waldus
selle kinniswara peale ei ole kestnud mitte
10 aastad ja sellepärast ei ole ka tema oman-
danud omanduse õiguse iganemise teel, - mispä-
rast see kinniswara tuleb ka Fedot Hei-
napuule kinnistada omandus walduseks
waldusalgust arwates ostu momenti s.o. 26 jaa-
nuar 1928a. 6) et selle talu nimetus on "Grase"
Sellepärast ning käsitades Tsiw. Khpd. Sead.
ja kinnistus seadusi osakond
I. Kinnistada Petserimaal, Satserinna wallas,
Sesniki külas asuw 8.44 hektari suurune "Grase"
nimeline talu Fedot Feodori p. Heinapuu oman
duswalduseks, waldus algust arwates 26 jaanu-
arist 1928 a.
II. Awada sellele kinnistule Satserinna hüpotegi
ringkonna kinnistute registris III köites osa
N 208 ja teha sellesse ossa järgmised sisse-
kanded:
1) Jagu 1, lahter 1: "7 weebruaril 1931 a. Petseri Maa-
korralduse komisjoni otsuse järele 25 Juulist
1927 a. Sesniki küla maade kruntimise asjas
on selle kinnistu pindala kaheksa terwet
ja nelikümmend neli sajandikku /8.44/. hek-
tari.“-
2). Jagu 2, lahter 1: "7 weebruaril 1931a. Kinnistus ko-
misjoni Petseri I osakonna otsusega 7 weeb-
ruarist 1931a. on selle kinnistu omandus wal-
dajaks kinnistatud Fedat Feodori p. Hei-
napuu, waldusalgust arwates 26 jaanuarist
1928 a.“.-
III. Sellest otsusest pärast seadusjõusse astu-
mist lisada tõestatud ärakiri Satserinna
hüpotegi ringkonna kinnistusraamatu
1931 a. jao juure.-
1935 a. detsembri kuu 21 päeval No 7192 all on otsustatud:
1., Esitatud pantkiri -
lisada Petseri linna kinnistusraamatu juurde
2., selle kinnistusraamatu -
registrisse, köide VII, osa 665., jagu 4.
lahter 1,  teha järgmine sissekanne:
Valm.
28 XII.
1935 a. 21. detsembril nr. 7192 Pantkirja põhjal 1935 a.
10. detsembrist (P.l. K.r. 1935a. nr. 125) on kinnis-
tatud Eesti Hüpoteegipanga kasuks pandiõigus
ühe tuhande (1000) krooni suuruses kuue
protsendilise laenuintressiga aastas, peale
kustutusmaksu ja panga valitsemiskulude,
pantkirjas määratud tingimustel, Jevdokia
Russakov'ile kuuluvale hoonestusõigusele, mille
kestvus 50. aastat ja mille algust arvatakse
16. detsembrist 1924 a., ning hoonetele. (Pantlehed:
Lit. C nr-nr. 8737 - 8738).
samasse osasse, jagu 2., lahter 2., teha järgmine
issekanne:
1935 a. 21. detsembril nr. 7192 Tänasel päeval nr. 7192 on
kinnistatud pantkirja põhjal järgi on keelatud
15) Kinniswara koormatused (wõlad, pantimine, arestid j.n.e): Võlgnen endise
omanikule 40.000 marki, ehk 400 krooni -,
s.o. praegu Vassili Mittihini pärijatele.
16) Awaldaja teised kinniswarad ja asiõigused:
17) Awaldaja muud seletused: Palun kinnisvara pidamise
õigus, mis algas 13 juunil 1927a., kinnis-
tada minu nimele ja vastav akt
minule anda. Ernst Kikut
k/l. K. Koemets.
18) Lähemad teed kõnesolewa kinniswara juure:
24. Aug. 1928
Petseri Kinnisvarade Kinnistuskomisjonile.
Lisaks oma palvele kinnistus asjas saadan siin juures
isa surma tunnistuse ja perekonna raamatust väljavõtte
tema perekonna seisu kohta, kuna mina juba mehe pere-
konnas seisan. Ühel ajal on ka minu sündimise tunnis-
tus Siseministeeriumilt väljanõutud, mille ettepanen
pärast kättesaamist.
Fevronja Ljovina ei oska kirja tema palvel
allakirjutas abikaas
siis tuleb käesolewas asjas kinnistamisele kuu-
luwast "Soka" talu üldsuurusest 6,03 hektarist,
maha arwata 1,30 hektari, (6,03 ha - 1,30 ha = 4,73 ha.)
mispärast käesolewas asjas kinnistamisele tuleb
4,73 hektari. Asjaarutusel antud awaldajate
seletusi arwesse wõttes, kuulub sellest kinnis-
warast Grigori Kalju´le 3/6 mõttelist osa ja
Maria, Nikolai ning Aleksei Kalju´dele iga-
ühele 1/6 m. osa.
Sellepärast ja käsitades Ts. kp. Sead.
ja Kinn. Sead. osakond Otsustas:
I, Kinnistada Petserimaal, Meremäe wallas
Lepa külas asuwa 4,73 hektari suuruse "Soka"
nimelise maaüksuse omanikkudeks Grigori
Dmitri p. Kalju 3/6 mõttelises osas, Maria
Lawrenti t. Kalju, Nikolai Iwani p. Kalju
ja Aleksei Iwani p. Kalju, igaüks 1/6 mõtte
lises osas.
II Awada sellele kinnistule Meremäe hüp.
ringk. kinnistute registris V köites osa N 496
1) jagu 1, lahter 1: "18 aprillil 1929 a. Petseri
Maakorralduse komisjoni otsuse järele 11
detsembrist 1926 a. Lepa küla hingemaa krunti-
mise asjas, on selle kinnistu pindala neli
terwet ja seitsekümmend kolm sajandikku (4,73)
hektari, "
2) jagu 2, lahter 1: "18 aprillil 1929 a. Kinnistus-
komisjoni Petseri II osakonna otsusega 18. aprillist 1929a.
on selle kinnistu omanikkudeks kinnistatud Gri-
gori Dmitri p. Kalju 3/6 mõttelises osas ja Maria
ja Aleksei Iwani p. Kalju, igaüks 1/6 mõtte-
JTulf. A.Link P.Päts
Petseri ja Narvataguste maade
KINNISTUSKOMISJON.
Petseri II osakond.
"25" mail 1929 a.
No A. /. 344.-osa 496.
Petseris.
Petseri ja Narvataguste maade kinnisvarade kinnistus-
komisjoni Petseri II osakond tõendab, et Meremäe valla Lepa külas
asuva 6,03 hektari suurusest " Soka " nimelisest kinnisvarast on
osakonna otsusega 18 aprillist 1929 a. kinnistatud Grigori Dmitri
p. Kalju' nimele 3/6 mõttelist osa.
See õiendus on antud Grigori Kalju'le tema sellekohasel suusõ-
nalisel palvel.
Õiendus on kinnistusseaduse (R. T. Nr. 2-1927 a.) § 88 põhjal tem-
pelmaksust vaba. Algkirjale allakirjutanud
Osakonna juhataja eest: J. Maise
Asjaajaja: V. Kurson.
Alguskirjaga õige: Asjaajaja: V. Kurson. Algkirja käes -
ja tähtaega äraseletades
Edasiandmiseks
Kinnistustoimetus Nr. 571
Satserinna hüp. ringk.
1930 a. Detsembri kuu 6 päewal Petseri ja Narwataguste maade Kinnistus-
komisjoni Petseri I osakond järgmises koosseisus:
ja sekretäri as. H. Tedre
juuresolekul waatas läbi awalikul
istungil Petserimaal Satserinna wallas Wedernika külas asuwa awal-
daja
Agripina Tamm ja teised kinniswara kinnistuskirja.
Kinnistuskomisjoni Petseri I osakonna määrusest 2 Juu-
nist 1930a. selgub, et Agripina, Feodor, Stepan, Iwan, Anna,
Fekla ja Nikolai Tamme'de walduses seisab Petseri maal,
Satserinna wallas, Wedernika külas asuw talu, missu-
gust asjaolu on ka suusõnalisel ülekuulamisel kin-
nitanud ümbruselanikud.
Osakond Käesolewa asja läbiarutanud ja aktis
olewad andmed arwesse wõttes leidis: 1) et Agri-
pina Mihaili tr. ja Feodor, Stepan, Iwan, Anna, Fekla
ja Nikolai Laka l. l. Tamme'de omandus õigus selle
kinniswara peale on kindlaks tehtud Petseri Maakor-
ralduse Komisjoni otsusega 13 Nowembrist 1928a. Wedernika
külamaade Kruntimise asjas, 2) et samas maakorral-
duse Komisjoni otsuses on see talu näidatud N19,
19a ja 19b all pinnasuurusega 4.56 hektari, 3) et osa kaas-
omanikkudest on altealised, mis tõttu ka puu-
dub kokkuleppe osade suhtes, sellepärast tuleb,
käsitades Notariuse sead. §326, lugeda kõikide
kaasomanikkude osad ühesuurusteks, 4) et ko-
hapääl ülekuulatud ümbruselanikud on sele-
wastutuse selle wõla eest, kuni selle wõla täeliku
äratasumiseni müüjate poolt, mida wiimased
on kohustatud tegema esimesel wõimalusel;
Selle wõla nõudmise korral ostjatelt, - jääb
ostjatel õigus nendelt nõuetavat summat müüjatelt
sissenõuda § kuues. Mõlemad lepinguosalised
tõendavad puhta südame tunnistuse järele,
et selles lepingus ettenähtud ostuhind kolmsada
üheksakümmend tuhat marka ei ole mitte
välja mõeldud, waid kindlasti nende wahel
wiiskümmend neli sai lepinguosalistele kuulutatud
§ seitsmes. Kõik selle lepingu walmistamise,
tõestamise ning kinnitamise kulud kannavad
lepinguosalised pooleks § kaheksas. Mõlemad pooled
on nõus, et eelseisew leping wastava kinnitusameti
poolt ära saaks kinnitatud kohe peale wiimase
awamist Petserimaa jaoks ja müüjad wolitavad
ostjaid Eduard ja Rudolf Kuhi ühes koos ja kumbagi
eraldi seda lepingut kinnitusametile ettepanna
ja kreposti akti wastuvõtma. Selle lepingu wälja-
kirjutus, tempel makstud kümne marga väärtuses,
antakse wälja ostjatele. Eduard ja Rudolf Adami p.
Kuhidele, Selle lepingu tegemise juures on
minule, Notaariusele, ettenäidatud lepingus
nimetatud dokumendid algkirjades. Selle,
lepingu kawa sai lepinguosalistele ülemal
nimetatud tunnistajate juuresolekul ette
loetud ja pärast tema heakskiitmist ning
tõendust, et nemad seda lepingut oma
wabatahtmise ja soovi järele teewad ning saavad
tema mõttest ning tähtsusest aru, sai kawa
akti raamatusse sisse kantud, kust leping
selles sama korras uuesti etteloeti.
Lepingu tempelmaks seitse tuhat kaheksasada
marka sissenõutud. Lehekülje saja kaheksakümne
kaheksandama all, rea kolmekümne neljanda
-ma peal parandatud sõna: "nemad" ja selle
sama lehekülje, rea kolmekümne üheksandama
peal - sõna. "Sissenõutud - õige. Lehekülje saja-
kaheksakümne seitsmendama, rea kolmeteistkümne-
ndama peal maha tõmmatud sõna "peale",
parandatud sõna "kinnitamise" ja wahelekirjutatud
"juures" õige, niisama õige lehekülje saja -
kaheksakümne kuuendama, rea kahekümne
kuuendama peal wahelekirjutatud sõnad "ja
Alise Augusti tütar Smilga sünd. Balzer" Wanda
Augusti tr Piiriki, sünd. Balzer ja Aliise Augusti
tr. Smilga, sünd Balzeri walitusel wannutatud
adwokaat Willem Willemi p. Beick, Eduard Adami p.
Kuhi, Rudolf Adami p. Kuhi. Olime tunnistajateks
eelseiswa lepingu walmistamise, lugemise ja
allakirjutamise juures. August Taaweta poeg Ääro. Richard
See wäljakirjutus, sõna sõnalt õige alglepinguga,
on tuhat üheksasaja kahekümne teise aasta registrisse
N wiiesaja kahekümne neljandama all sissekantud
ja wäljaantud ostjatele Eduard Adami poeg Kuhile
ja Rudolf Adami poeg Kuhile tuhat üheksasaja
kahekümne teise aasta mai kuu kaheksateiskümneda
mal päewal
- Pitsat - Notaarius A. Sermat (allkiri).
Lepingu tempelmaks seitsetuhat kaheksasada
/7,800/ marka ja wõlakohustuse tempelmaks
kakssada kaheksakümmend /280/ marka on
Wõru Renteisse 19 mail 1922a kwiitung N 4826 all
sissemakstud -
- Notaarius A. Sermat / allkiri
Maamõõtja J. Leitis´i poolt 1931.a.
valmistatud plaani järele on selle
kinnistu pindala üks (1,00) hektar."-
2) jagu 2, lahter 1: "9. aprillil 1932.a.
Kinnistuskomisjoni Petseri I osa-
konna otsusega 9. aprillist 1932.a.
on selle kinnistu omanikuks kinnis-
tatud Spiridon Kusma p. Huntsaar."-
III. Sellest otsusest pärast seadusjõusse
astumist lisada tõestatud ärakiri
Järvesuu hüp. ringk. Kinnistus-
raamatu 1932.a. jao juure.-
Avaldaja ja ümbruselanikkude seletused
leiduvad Järwesuu hüp. ringk. kinnistus-
toimetuses N 41
Ostu-müügi leping. -
1930 aastal Jaanuari kuu 22 päewal, meie
allakirjutanud Petserimaa, Järwesuu walla
Wärska küla kodanikud Trofim, Natalja ja
Anton Kuldoja´t ühelt ja sama walla
Eršawa küla kodanik Paul Laene teiselt
poolt sõlmiseme käesolewa ostu-müügi
lepingu alljärgmiselt kokku:
Meie Trofim, Natalja ja Anton Kuldoja´t
müüme igaweseks omanduseks ja kasutamiseks
Paul Laen'ele meie päralt olewa õue maa
tükki umbes 130 ruut sülda, mis asub
Järwesuu wallas, Wärska külas ja on
piiratud järgmiste piiridega. Põhja poolt
Wärska-Petseri maantee piiriga, Lõuna
poolt Wärska 6 kl. algkooli platsiga, Ida
poolt Wärska koolimaja (piiriga) tee piiriga
ja Lõuna-Lääne poolt Peeter Kübar'i majaaluse
piiriga. -
Müüdud õue maa tükki eest maksab
tema Laene meile Kuldoja´dele Kr. 150 (
ükssada wiiskümmend krooni, missuguse
summa aga maksab kohe peale lepingu
kinnitamist. - kõik korraga ära. - st.
lepingu kinnitamise juures § 3.
Peaks aga juhtuma, et kumbgi lepingi
osalistest muudavad, ehk rikkuvad käes ole-
vat lepingut kannab kõik kulud, mis
käesoleva lepingu läbi tekkib, ehk edasi-
pidi tekkida wõib lepingi rikkuja pool.
Käesolewa lepingu kinnitus- ning
muud kulud kannab ostja Paul Laene -
1911 aastal. Ülevalnimetud õiguse wiie (5) tiinu maa kohta müüb
käesoleva lepinguga Jakob Tanne, tema ka Danieli poeg Mensko kaks
Kolmandiku (2/3) mõtteliku osa Jakob Toomase poeg Kampar'ile ja ühe kolman-
diku (1/3) mõtteliku osa Pauline Semjeni tütar Kampar'ile nende oman-
duseks ja pidamiseks, ühes kõikide selle ostu-objekti päraltolemistega
ja wabana kõikidest käesolevas lepingus mitte ettenähtud wolgadest
ja koormatutest, ühes ostu-objekti peal olevate tulekahju wastu-kin-
nitamata hoonetega. - ostuhinna kaheksakümne tuhande (80.000) marga
eest. § teine Ostuhinna kaheksakümmend tuhat (80.000) marka tasuwad
ostjad müüjale järgmiselt: esiteks müüja Jakob Mensko on ostjatelt
Jakob Kamparilt ja Pauline Kamparilt tänasel päewal kätte
Saanud seitseteistkümmend tuhat (17.000) marka missuguse summa
kättesaamist toendab müüja allkiri sellel lepingul; teiseks wõlga
jäänud ostu-hinna osa kuuskümmend kolm tuhat (63.000) marka
on kohustatud ostjad müüjale ära tasuma järgmiselt: (29) kahel-
kümmel üheksamal nowembril, tuhat üheksal sajal kahelkümnel
neljandal (1924) aastal - kakskümmend üks tuhat (21.000) marka;
kahelkümnel üheksamal (29) nowembril, tuhat üheksal sajal kahel-
kümnel wiiendal (1925) aastal - kakskümmend üks tuhat (21.000)
marka ja kahelkümnel üheksamal (29) nowembril, tuhat üheksalsajal
kahelkümnel kuuendamal (1926) aastal - kakskümmend üks tuhat
(21.000) marka. Kuni wõlga jaanud ostu-hinna täieliku ara-
maksmiseni ei wõi ostjad ostu-objekti wõõrandada ega pantida,
Sellekohase markuse sissekandmiseks kreposti jaoskonna raamatutesse
awaldavad lepinguosalised oma nõusolekut ja soovi. Kõik ostjate
poolt tehtud wõõrandamise ja pantimise lepingud, enne wõlaära
maksmist, tunnistadakse makswusetaks. § Kolmas. Ostu-objekt saab
ostjatele, kelledele ostu-objekti piirid on looduses näidatud ja tuntud,
üleantud kohe pärast käesoleva lepingu allakirjutamist ja üleandmise
päevast kannawad ostjad kõik ostu-objektil lasuwad awalikud maksu
ja kohustused. § neljas. Ostu-objekt ennem seda ei ole kellegile müüdud
ja ei seisa rendis ega tüli ega keelu all § wiis. Mõlemad pooled
tõendawad puhta südametunnistuse järele, et selles lepingus ette-
nähtud ostu-hind kaheksakümmend tuhat (80.000) marka ei ole
mitte wäljamõeltud, waid tõesti nende wahel ära tingitud. § kuus.
Mõlemad pooled awaldawad nõusolemist, et käesolev leping saaks
kreposteeritud kohe peale kreposti jaoskonna sisseseadmist ja awamist
Petseri maakonna jaoks. § seitse. Kõik selle lepingu tegemise, tõestamise
kulud kannawad ostjad üksinda. Selle lepingu tegemise juures
on minule Notariuse kohustetäitja Rahukohtunikule ettepandud,
käesolevas lepingus paragrahwis esimeses nimetud dokument algkirjas
Selle ostu - müügi lepingu eelnõu on mõlematele pooltele eelnime-
tud tunnistajate juuresolekul etteloetud ja peale nende heakskiitmist
ja tõendust, et nemad tahawad seda akti teha oma waba tahtmise ja
soowi järele ja saawad tema sisust ja tähtsusest aru - aktiraamatusse
sissekantud, millest sellessam as korras uuesti etteloetud. Selle lepingu
wäljakirjutus, mis kuueteistkümne marga wäärtuses tempelmakstud,
tuleb wäljaanda mõlematele pooltele, aga krepostiakt ostjatele. Selle
lepingu eest on ostja Jakob Kampar ära maksnud tuhat kuussada
marka tempelmaksu ja wiiskümmend marka akti posliini, mis Petseri-
Notariuse kohustetäitja, Petseri 2 jaoskonna Rahukohtuniku kassaraamatusse
6 peal, reas 1 parantud: "Pentehino"; reas 10 mahatõmatud: „Kampar" ja lehekülg
P. Kampar. Meie allakirjutajad olime eelseiswa lepingu juures tunnistajateks
ja tõendame, et selle akti on meie juuresolekul allakirjutanud isiklikult
meile tuntud aktide teguwõimelised kodanikud Jakob Tanne poeg, tema
ka Danieli poeg Mensko, Jakob Toomase poeg Kampar ja Pauline Semjeni
Notariuse k. t. Rahukohtunik. B. Peterhoff.
Eelseisev algkirjaga sõna - sõnalt ühtlane wäljawõte on 1923 aastal
registrisse N 51 all sissekantud ja Jakob Toomase p. Kampar'ile ja Pauline Semjeni
tütar Kampar'ile wäljaantud 1923 aastal aprilli kuu 10 päeval Tempelmakstud
Kuueteistkümne marga väärtuses.
kui omanikud kuni käesoleva
ajani. Maa on krunditud era-
teel ja ei ole kinnitatud. aga
kruntidena on maad kasutatu
umbes 9 aastat. M Kell
J. Ojoperv G. Ojaperv
F. Ojaperw
Komm. liige JMaise
Kinnistustoimetus Nr. 639.
13 13
Petseri v. hüp. ringk.
1932 a. märtsi kuu 16 päewal Petseri ja Narwataguste maade Kinnistus-
Liikmed: k/I E. Rosenbach ja P. Bock
ja sekretäri as. H. Suur'e juuresolekul waatas läbi awalikul
istungil Petserimaal Petseri wallas Vammuste külas asuwa awal-
daja Jakob Ojaperv´e ja teiste kinniswara kinnistusasja ja
leidis, et Vammuste küla kogu otsusega
10. novembrist 1931.a. on tõendatud
Jakob, Feodor ja Georg Stepani p.p.
Ojaperv´ed omandusõigus igaühel
6/20 mõttelises osas ja Praskovja Ivani
tr. Ojaperv´el 2/20 mõttelises osas
Vammuste külas asuvatele maatükki-
dele No No 5 ja 16 kogu suurusega.
Maaüksusele tuleb nimeks anda "Hirve."
Neid asjaolusid arvesse võttes osakond
I. Kinnistada Petserimaal Petseri vallas
Vammuste külas asuv 24,11 hektari
suurune "Hirve" nimeline maaük-
sus omanduseks Jakob, Feodor ja
Georg Stepani p. p. Ojaperv´edele
igaühele 6/20 mõttelises osas ning
Praskovja Ivani tr. Ojaperv´ele
2/20 mõttelises osas. -
II. Avada sellele kinnistule Petseri valla
Nikolai ja Aleksei Kalju'de nime-
le kinnistatud.
Maria Kalju palub enese nime-
le kinnistada ka samasugust osa
kui Grigori Kalju'le saab.
Peale selle osakond eraldus nõu-
pidamise tuppa.
Pärast nõupidamist eesistuja kuu-
lutas avalikult otsuse edasikaebuse
korda ja tähtaega äraseletades.
JTulf.
A.Link PPäts
Sekretäri as. V. Kursson
Kinnistusakt Nr. 344
Meremäe hüp. ringk.
Käesolevast otsusest on lisatud
tõestatud ärakiri
hüp. ringk. kinnistusraamatu 19 a
jao juurde.
Kinnistuskomisj. esimees
1929a. aprilli kuu 18 päewal Petseri ja Narwataguste maade Kinnistus-
komisjoni Petseri II osakond järgmises koosseisus:
Eesistuja: os. juh. J. Tulf
Liikmed: k/l A. Link ja P. Päts
ja sekretäri as. V. Kursson´i juuresolekul waatas läbi awalikul
istungil Petserimaal Meremäe wallas Lepa külas asuwa awal-
daja Maria Lawrenti t. Kalju ja teiste kinniswara kinnistusasja.
20 märtsil 1928 a. Kinnistuskomisjonile esi-
tatud awalduses palus Maria Kalju kinnis-
tada Meremäe wallas Lepa külas asuw 6,03 ha
suurune krunt tema, tema poegade Nikolai
ja Aleksei Kalju'de ja Grigori Dimitri p.
Kalju nimele.
Osakond käesolewa asja läbiarutanud, kõik
asjaolud ja aktis olewad andmed arwesse wõtnud
leiab, et Petseri Maakorralduse Komisjoni
otsusega 11 detsembrist 1926 a., Lepa küla
hingemaa kruntimise asjas, on "Soka" nime-
line talu, mis koosneb 4st lahusolewast tükist
kogusuurusega 6,03 hektari, omanduseks saanud
Grigori Dimitri p. Kalju'le ning Maria, Ni-
kolai ja Aleksei Kalju´dele. Juurdlusega on
kindlaks tehtud, et ülemaltähendatud kaas-
omanikud seda krunti muutmata piirides
kasutavad ja et heinamaa tükk N 8b suu-
rusega 1,30 hektari, asub Võrumaal Misso
wallas, Tiilike küla juures. Et heinamaa
tükk N 8b asub teises hüp. ringkonnas,
ja kuulub kinnistamisele Misso hüp. ringk. järele
Kutsetähe kätte saanud: 10. April 1929
Isiklikult
Edasiandmiseks P Vislapuu
Kutsetähe kätte annud PMägiste
Adam poegadele Kuhi - omanduseks ja pidamiseks
omast Petseri maakonnas ja wallas leiduwast
all, mille pinna suurus on kokku kolmkümmend
tiinu, selle hulgas: hoonete ja aia all - kaks tuhat
ükssada kakskümmend ruut sülda, põldu-
kaksteistkümmend tiinu kaheksasada kaheksakümmend
ruut sülda, heinamaad - kuus tiinu üks tuhat
kakskümmend ruutsülda, metsa-karjamaad
- kümme tiinu kolmsada ruutsülda ja tee all
nelisada kaheksankümmend ruutsülda, nendes
piirides, siis maamõõtja P. Pilleri poolt tuhat
üheksasaja kahekümne esimesel aastal valmistatud
ja poolte poolt üheksandamal Juulil tuhat
üheksasaja kahekümne esimesel aastal alla-
kirjutatud plaanil ära on tähendatud, ühes-
müüdawa maatüki peal leiduwate hoonete
ja ehitustega ning kõikide õiguste ja päralt-
olemistega, mis müüjatel müüdava maatüki
kohta olid ehk olla wõisid, wabana selles lepingus
nimetamata jäetud wõlgadest, koormatustest.
kitsendustest ja keeldudest, ostuhinna kolmesaja
üheksakümne tuhande marga eest.
§ Teine. Ostuhinnast on müüjad ostjatelt eellepingu
allakirjutamise juures kättesaanud, Kakssada
wiiskümmend tuhat marka, mille kättesaamist
müüjatele wolinik oma allkirjaga selle lepingu
all tõendab; Wõlgu jäänud ostuhinna osa
ükssada nelikümmend tuhat marka on ostjad
kohustatud müüjatele ära maksma, ühes kuue
protsendiga aastas, kohe selle ostu-müügi lepingu
kinnitamise juures kinnitusameti / Kreposti jaoskonna /
poolt, algades protsendi maksmist wiiendamast
aprillist tuhat üheksasaja kahekümne Teisel
aastal. § Kolmas. Lasarevo Wolohowo mõisa
on müüjad Alise Smilga ja Wanda Perik, sündinud
Balzer, pärinud oma emalt Emma Karli tütar
Balzerilt, sündinud Holst,iet, testamendi põhjal,
mis tehtud Wõnnu notaariuse Robert von Foigti juures
kahekümne wiiendamal weebruaril tuhat-
üheksa saja kaheksandamal aastal ja kinnitatud
Pihkwa ringkonna kohtu poolt kuueteistkümnendamal
jaanuaril tuhat üheksasaja üleksandamal
aastal N ühetuhande kaheksasaja wiiekümne
teise all, kuna nimetatud mõisa on müüjatele
kätte antud sama ringkonna kohtu täitmise
lehe põhjal kahekümne teisest detsembrist
tuhat üheksasaja üheksandamal aastal
N kolmetuhande neljakümne neljandama all,
missugune täitmise leht on Pihkva ringkonna
kohtu wanema notaariuse poolt kahekümne
kolmandamal märtsil tuhat üheksasaja
kümnendamal aastal N ühe tuhande kahesaja
üheksakümne kolmandama all kreposti registrisse
kolmandasse osasse N saja seitsmekümne üheksa-
ndama all ära märgitud. § neljas. Ostu objekti
üleandmine ostjatele on juba sündinud wiiendamal
aprillil tuhat üheksasaja kahekümne teisel aastal;
üleandmise päewast pääle kannavad ostjad
ostu - objekti peal lasuwad kohustused ja kulud,
kuid omandavad ka sissetulekud ja tulud.
§ wiies. Müüjad Vanda Pirik ja Alise Smilga
tõendavad, et ostu-müügi objekt senini kellegile
müüdud ei ole, waieluse all ei seisa ja tõesti
nende omandus on. Et Lasareno Volohovo mõisa
peal Wilna maapanga kasuks kinnitatud
kahekümne ühe tuhande neljasaja kuuekümne
ühe (21.461) rubla 31 kopiku suurune wõlg lasub,
Kinnistustoimetus nr. 398.
1931 a. Weebruari kuu 7 päeval Petseri ja Narvataguste maade Kinnistuskomisjoni
Petseri I osakond järgmises koosseisus:
Liikmed: k/l A. Suubi ja P. Bock
ja sekretäri as. H. Tedre juuresolekul vaatas läbi avalikul
istungil Petserimaal Satserinna vallas Sesniki külas asuva avaldaja
Fedot Heinapuu
kinnisvara kinnistusasja
21 Juunil 1928 a. Kinnistus komisjonile antud awal-
duses palub Fedot Heinapuu tema nimele kin-
nistada Petserimaal, Satserinna wallas, Sesniki külas
asuw talu, missugust palwet on Fedot Heinapuu
suusõnalisel ülekuulamisel kinnitanud.
Osakond käesolewa asja läbi arutanud ja ak-
tis olewad andmed arwesse wõtnud, leidis: 1) et
Iwan Wassili p. Kiiwist`i omandus õigus selle kinnis-
wara peale on kindlaks tehtud Petseri Maa-
korralduse Komisjoni otsusega 25 juulist 1927 a.
Sesniki külamaade kruntimise asjas, 2) et samas
maakorralduse komisjoni otsuses see talu on
näidatud maatükkides: N 25 pinnasuurusega 4.53 ha,
N 25a pinnasuurusega 3.91 hektari ja N 25b pinna-
suurusega 0.92 hektari, 3) et Katastri Ameti poolt
walmistatud walla skeemi järele asub maatükk
N 25b Järwesuu wallas ning sellepärast kuu-
lub eraldi kinnistamisele, 4) et kohapääl üle-
kuulatud ümbruselanikkude tõenduste järele
on Iwan Kiiwist ära surnud 1929a., 5) et ostu-
ammu aega tagasi on Kirowa mõisa oma-
niku käest ostetud. Pääle Jaan Udrase surma
millest on umbes 20 a. tagasi kasutas seda maad
Jaan Udras'e naine, kelle nime ei tea. õige lühi-
kest aega sest tema suri ka warsti ära ja siis
hakkasid maad ühiselt pidama nende lapsed:
Minna Liba, Rudolf Udras ja Emilie Wiit-
kin. 1922 aastal suri Rudolf Udras ära ja
siis jagasid õed Minna Liba ja Emilie Wiit-
kin selle maa omawahel niiwiisi ära, et
Emilie Viitkin pidi umbes 17 tiinu saama
ja ülejäänud osa jäi Minna Liba omandu-
seks. Samuti jagasid nad hooned omawahel
ära ja sellest ajast pääle kasutawad nemad
neid maatükke igaüks eraldi kuni käes-
olewa ajani. Wõlgasi ega koormatusi ei tea
selle maa peal olewat. Oskar Nagel
2) Feodor Kindlus 50 a. wana, karistamata ja
wõõras, elukoht Meremäe wallas, Wasilde külas,
seletas: Tean et umbes 20 a. tagasi surnud
Jaan Udras´el oli Tedresaare asulas ostetud
maad umbes 40 tiinu. Pääle tema surma pidas
seda maad tema naine Mari lühikest aega, tema
surma järele hakkasid maad kasutama lapsed
kin kuni 1922 aastani, mil Rudolf Udras
ära suri ja sellest ajast alates peawad maad
Minna Liba ja Emilie Viitkin, kes selle
omawahel on umbes pooleks jagasid, kuid Minna
Libal on suurem maatük - kui palju see just
suurem on seda ei tea. Neid maatükke kasu-
tawad nemad lahus kuni käesolewa ajani. Wõlgasi
ega koormatusi ei tea maa peal olewat. Olen kirjaoskamata
3) Vassili Lahe 68 a. wana, karistamata ja wõõras,
elukoht Meremäe wallas, Vasilde külas, seletas:
Tean, et Jaan Udras'e omanduseks kuulus Tedre-
saare asula, mis tema ostu teel omandas Kiirowa
mõisa omanikult umbes 40 a. tagasi omandas. Tema
kasutas seda maad mille suurus umbes 40 tiinu, kuni
oma surmani s.o. 1909 aastani ja siis hakkasid maad
pidama tema lapsed, Minna Liba; Rudolf Udras
ja Emilie Viitkin, kuni 1923 aastani ühiselt.
Liba ja Emilie Wiitkin selle maa omawahel
pooleks kusjuures Emilie Wiitkini tükk oli
wähem kui Minna Liba maa, kuid suurt
wahet ka ei ole. Neid maatükke kasutawad
nemad mõlemad eraldi kuni käesolewa ajani
Wõlgasi ega koormatusi ei tea.
Olen kirjaoskamata
4) Karl Kirsch 50a. wana karistamata ja wõõras,
elukoht Meremäe wallas, Soloweika asulas, seletas:
Tean, et Jaan Udras'ele kes suri umbes 20 a. tagasi
kuulus Tedresaare asula, mille suurus on umbes
40 tiinu, selle maa ostis Udras Kiirowa mõisa
omanikult kahel korral s.o, 2 ostu-müügi lepinguga
ja kasutas muutmata piirides kuni oma surmani.
Pääle Jaan Udrase surma pidas seda maad umbes
5 aastat tema naine Mai ja pääle tema surma
hakkasid maad kasutama lapsed: Minna
Liba, Rudolf Udras ja Emilie Viitkin,
kusjuures wiimase kasutada oli 2-3 wakamaad,
kuna suurem osa oli Minna Liba ja Rudolf
Udras´e kasutamisel. 1922 a suri Rudolf
Udras ära ja siis jagasid selle maa Minna
Liba ja Emilie Viitkin pooleks kusjuures
Kinnistusakt Nr. 574
Irboska hüp. ringk.
Tagasisaatmiseks.
Ilmumine ei ole sunduslik.
Kutsetäht.
Fevronia Lewin
elukoht Irboska v. St. Konetski k
Petseri ja Narwataguste maade kinnistuskomisjoni Petseri III osakond kutsub Teid
25 märtsi 1929 a. kell 9 osakonna istungile Petseri,
Waksali t 4
Irboska wallas St. Konetski külas asuwa kinniswara kinnistusasjus.
Sekretär:  AHolz
Petseris, 7 III 1929 a.
Kinnistusakt Nr. 574.
Ernst Kikut
elukoht Irboska v Brodi vesiveski.
"25" märtsi 1929 a. kell 9 osakonna istungile Petseri,
Sekretär: AHoltz
Petseris, 7 III 1929a.
1929 a. märtsi kuu 25. päewal Petseri ja Narwataguste
maade Kinnistuskomisjoni Petseri III. osakond järgmises koosseisus:
Eesistuja: J. Kanger
Liikmed: k/l A. Narusk, K. Koemets
ja sekretäri a. AHolzmeier´i juuresolekul
waatas läbi awalikul istungil Petserimaal Irboska wallas
Stankova Konetski k. asuwa awaldajate: Fevronja
Levin´i ja Ernst Kikuti kinniswara kinnistusasja.
Asjaarutusele asjaosalistest on ilmunud Ernst Kikut.
Fevronja Levin'ile on kutsetäht kätteantud.
Asjaolud kandis ette k/l. K. Koemets.
Avaldaja Ernst Kikut seletas: "Pean
end selle talu omanikuks."
Peale selle osakond eraldus nõupida-
mise tuppa.
avalikult otsuse, edasikaebuse korda ja
tähtaega äraseletades.
A.Narusk K. Koemets
sek. a. AHolzmeier.
ei ole pääle küla kruntimist mingisugusi muudatusi
tehtud ja kasutamine sünnib kaasomanikkude wahel
ühiselt.
Sellepärast ja käsitades Ts. kp. sead. ja Kinn.
sead. osakond
I Kinnistada Petserimaal, Meremäe wallas, Väike-
Kislowi külas asuw 16,60 hektari suurune "Tuliku"
nimeline talu, Timofei, Stepan ja Darja Gawrili
l.l. Tulik'ute ning Irina Lawrenti t. Tulik´u
omanduseks, igaleühele 1/4 mõttelises osas.
II Awada sellele kinnistule Meremäe hüp. ringk.
Kinnistute registris VI köites osa N 547 ja teha
sellesse ossa järgmised sissekanded:
1) jagu 1, lahter 1: "27 aprillil 1929a. Maakorralduse
Peakomisjonis 29 weebruaril 1924a. kinnitatud
Väike-Kislowi küla hingemaa kruntimise plaani
järele on selle kinnistu pindala kuusteist terwet
ja kuuskümmend sajandikku (16,60) hektari, "
2) jagu 2, lahter 1: "27 aprillil 1929a. Kinnistus-
komisjoni Petseri II osakonna otsusega 27 aprillist
1929a. on selle kinnistu omanikkudeks kinnistatud
Timofei, Stepan ja Darja Gawrili l. l. Tulik´ud
ning Irina Lawrenti t. Tulik, igaüks 1/4 mõtte-
lises osas.“
Kinnistu nr. 665.
Petseri linnas, Pihkva tänaval asuv "Eramaa."
Kinnisvara koosseis.
Jagu 1, lahter 1.
1. 3 detsembril 1931a. a) Maamõõtja M. Albrecht´i 1931a.
tehtud plaani järele on selle kinnistu pindala üks tuhat
kolmsada kakskümmend üheksa kümmetuhandikku (0,1329)
hektari, b) Petseri linnavalitsusest 11 mail 1928 a. nr. 1899 all
antud tunnistuse järele asub sel maaüksusel ühekordne
puust elumaja. Tm. nr. 399.
Omanik.
Jagu 2, lahter 1.
1. 3 detsembril 1931a. Kinnistuskomisjoni Kohtuliku üldkoosoleku
otsusega 3 detsembrist 1931 a. on selle maaüksuse omanikuks
kinnistatud Eesti Apostliku Õigeusu Kirik (Liit) ja pidajaks
hoonestusõiguse alusel viiekümne (50) aasta peale, pidamisalgust
arvates 16 detsembrist 1924 a. Jevdokia Jakobi tr. Russakov,
omandusõigusega sel maaüksusel olevate hoonete peale.
Tm. nr. 399.
jagu 2. lahter 2.
Mitteilmumise tagajärjed.
(Petseri ja Narwataguste maade kin. sead. § 78).
Ilmumata isikutele, kel kutse käes, loetakse otsus kuulutatuks otsustamise
päewal.
Kutse üleandmise kord.
Kutse antakse kutsutawale endale, kui teda ei ole kodus, siis kellegile
kodustest, eestkätt wanemale, majaperemehele, kojamehele wõi naabrile, kes nõus
seda edasi toimetama.
Kutse üleandmisel tähendatakse selle üleandmise aeg (kuu, päew), teine leht
wastuwõtja allkirja ning teatega üleandmise aja kohta saadetakse komisjonile tagasi.
Kui kutse wastuwõtja ei taha ehk ei wõi alla kirjutada, siis tehakse sellekohane
tähendus mõlema lehe peale ja teatatakse, kellele ja millal kutse üle antud.
Kirjaoskamatule seletatakse kutse sisu kahe tunnistaja juuresolekul.
Kutsetähe kätte saanud 11
Kutsetähe kätte annud
vastuwõtja allkirja ning teatega üleandmise aja kohta saadetakse komisjonile tagasi.
Kutsetähe kätte saanud 18
1929 a. märtsi kuu 25 päewal Petseri ja Narwataguste maade Kinnistus-
komisjoni Petseri III osakond järgmises koosseisus:
Liikmed: k/l A. Narusk ja K. Koemets
ja sekretäri as. A. Holzmeier'i juuresolekul waatas läbi awalikul
istungil Petserimaal Irboska wallas Stankova Konetški külas asuwa awal-
dajate Ernst Kikut'i ja Fevronja Levin'i kinniswara kinnistusasja.
Kinnistuskomisjonile 9 jaanuaril 1928a. antud avaldu-
ses palus Fevronja Levin kinnistada tema nimele Stan-
kova Konetški külas 1926 a. tema isale Vassili Mitihinile
antud talu, kes surnud, ning seepärast kinnistada
tema nimele, kui oma isa Vassili Mitihini pärijale.
Samale Komisjonile 6 juulil 1928 a. antud avalduses
palus Ernst Kikut kinnistada oma nimele Stanko-
va Konetški külas asuvat 0,85 ha suurust "Kikutõ
N20" nimelist talu, mis tema omandanud juureli-
satud eellepinguga ja millel asuvad tema ehitu-
sed ning veski.
Asja arutanud ja avaldajate vande all antud sele-
tusi arvesse võttes, leidis osakond: 1.) et Petseri
Maakorralduse Komisjoni otsuse järele 25 märtsist
1927 a. Stankova Konetški küla hingemaa krunti-
mise asjas on selle tükist N20 koosneva talu
kogusuurus 0,85 ha ning talu nimi "Kikutõ",
mis, avaldajate poolt alles jäetud; 2.) et sama
otsusega on see talu antud isiklikuks omandu-
seks Vassili Dimitri p. Mitihinile, kes selle ta-
lu Petseri notari J. Piip'i kontoris 11 13 juu-
nil 1927 a. N 3316 all registreeritud ostu - müügi
Kutsetähe kätte saanud
Kinnistusakt Nr. 457
1930 a. veebruari kuu 1 päewal Petseri ja Narwataguste maade Kinnistus-
Eesistuja: osak. juh. J. Maise.
Liikmed: k/l A. Suubi, K. Koemets,
ja sekretäri as. H. Tedre juuresolekul waatas läbi awalikul
istungil Petserimaal Petseri wallas Vaartse külas asuwa awal-
daja Siimeon Gaabrieli p. Korss´i kinniswara kinnistusasja.
14 oktoobril 1927 a. kinnistuskomisjo-
nile antud avalduses palus Siimeon
Korss kinnistada tema nimele Petseri
vallas, Vaartse külas asuv talu, mis-
sugust palvet tema ülekuulamisel
on kinnitanud.-
Osakond käesoleva asja läbiaruta-
nud ja aktis olevad andmed arvesse
võtnud leidis, 1) et Siimeon Gavrili p.
Korss´i omandusõigus nimetatud talu
pääle on tõendatud Petseri Maa-
korralduse komisjoni otsusega 8 veebru-
arist 1923a. Vaartse (Maslovo) küla
maade kruntimise asjas; 2) et Maa-
korralduse Peakomisjoni poolt 5 märtsil
1926 a. kinnitatud ja 28 septembril
1927 a. N: 1943 all väljaantud Vaartse
küla maade kruntimise plaani järele
koosneb see talu maatükkidest N: N: 9,
9a ja 9b ning on kogusuurusega 10,16
hektari, 3) et avaldaja ja ümbrusela-
nikkude seletuste järele on Siimeon
tanud, et Nikolai Tamm wiibib juba üle 6 aasta
Nõukogude Wenemaal ja selle kinniswara kasutamisest,
pääle maakorralduse läbi wiimist nimetatud külas,
osa wõtnud ei ole, kaua tema osa on wallanud,
kus omanikud, teised kaasomanikud, mispärast ka
Nikolai Tamm'ele kuuluw 1/7 osa tuleb kinnista-
da omanduswalduseks teiste kaaskomanikkudele
igale ühele ühesuurustes 1/42 mõttelises osas wal-
dus algust arwates maakorralduse Komisjoni otsuse
päewast s.o. 13. Nowembrist 1928 a. 5) et talu ni-
metus on "Laka"
Ülaltoodud asjaolu arwesse wõttes ning käsitades
Tsiw. Khpd. Sead. ja kinnistus seadusi osakond
I. Kinnistada Petserimaal, Satserinna wallas, Weder-
nika külas asuw 4.56 hektari suurune "Laka
nimeline talu Agripina Mihaili tr. ja Feodor,
Stepan, Iwan, Anna ja Fekla Laka l. l. Tamm' ede
omanduseks igale ühele 1/7 mõttelises osas ja oman-
dus walduseks igale ühele 1/42 mottelises osas,
waldusalgust arwates 13 Nowembrist 1928 a.
ringkonna kinnistute registris I köites osa N 20
1) Jagu 1. lahter 1: "6 Nowe Detsembril 1930a. Petseri
Maakorralduse Komisjoni otsuse järele 13 Nowem-
brist 1928. a. Wedernika külamaade kruntimise as-
ja on selle kinnistu pindala neli terwet ja wiis-
kümmend kuus sajandikku /4.56/ hektari."
2) Jagu 2, lahter 1: "6 Detsembril 1930a. Kinnistus-
komisjoni Petseri I osakonna otsusega 6 detsembrist
1930a. on see kinnistu kinnistatud Agripina Mi-
haili tr. ja Feodor, Stepan, Iwan, Anna ja Fekla
Laka l.l. Tamme`de omanduseks 1/7 mõttelises
igale ühele
osas ja omandus walduseks igale ühele 1/42 mõt-
telises osas, waldusalgust arwates 13 Nowembrist
1928 a."-
III. Sellest otsusest pärast seadus jõusse as-
tumist lisada tõestatud ärakiri Satserinna hü-
potegi ringkonna kinnistusraamatu 1930 a. jao
juure. - Mahatõmbatud "Nowe" wahelekirjutud
"igale ühele
Kinnistusakt Nr. 1083
1929 a. aprilli kuu 27 päewal Petseri ja Narwataguste maade Kinnistus-
ja sekretäri as. V. Kurson'i - juuresolekul waatas läbi awalikul
istungil Petserimaal Meremäe wallas Väike-Kislowi külas asuwa awal-
dajate Timofei, Stepan, Darja ja Irina Tulik´ute kinniswara kinnistusasja.
23 septembril 1927 a. Kinnistuskomisjonile esitatud
awalduses palusid Timofei Tulik ja teised, kinnis-
tada nende nimele Meremäe wallas Väike-Kislowi
külas asuw 17,43 hektari suurune talu.
Osakond käesolewa asja läbiwaadanud, kõik
asjaolud ja aktis olewad andmed arwesse wõtnud, leiab
et nagu Maakorralduse Peakomisjonis 29 weebruaril
1924 a. kinnitatud Väike-Kislowi küla hingemaa
kruntimise plaanist näha, on selle küla kruntimisel
tükid NN 2, 2a ja 2b eraomanduseks saanud awal-
dajatele Timofei, Stepan ja Darja Gawrili l. l. Tulikutele
ning Irina Lawrenti t. Tulikule. Samast maakorral-
duse plaanist nähtub, et tükid NN 2a ja 2b kogu-
suurusega 0,83 hektari asuwad Võrumaal Misso wallas;
seega teises hüp. ringkonna piirides, mispärast käes-
olewas asjas kuulub kinnistamisele ainult krunt
N 2, suurusega 16,60 hektari ja mis asub Meremäe
wallas Väike-Kislowi külas. Kõikide kaasomanikkude
osad sellest kinniswarast, tulewad nende awalduse järele
ühesuurusteks arwata ning nimetuseks sellele talule
anda "Tuliku". Awaldajate seletustega on kindlaks
tehtud, et selle maaüksuse piirides ega õigustes
Kinnistusakt Nr. 1266
1929 a detsembri kuu 6 päewal Petseri ja Narwataguste maade Kinnistus-
ja sekretäri as. A. Holzmeier´i juuresolekul waatas läbi awalikul
istungil Petserimaal Irboska wallas Piiriste maakohas asuwa awal-
daja Alvine Rosit´i kinniswara kinnistusasja.
Petseri 2 jsk. Rahukohtunikule 20 juulil 1927a.
antud avalduses palus Eduard-Viktor Rosit kin-
nistusraamatusse sissekanda 1,7 tiinu suurust
"Vintšištše" nimelist maatükki, mis omanda-
nud tema surnud isa Andrei Rosit 5 mail 1909 a.
Ülekuulamisel Minna Roosit, kui oma alaealise
tütre Alvine Rositi loomulik hooldaja, palus
seda maatükki kinnistada Alvine Andrei tr.
Rositi nimele, ise loobudes omast osast kui sur-
nud Andrei Rositi lesk. Seda sama palusid
ka Eduard-Viktor; Aleksander ja Alide
Andrei l.l. Rosit'id.
Asja arutanud ja kõiki asjaolusid arvesse
võttes, leidis osakond: 1.) et maamõõtja A.
Mölder'i 1929a. tehtud plaani järele on selle
maatüki suurus 1 ha 8122 m2; 2) et ümb-
ruselanikkude seletuste põhjal seda maa-
tükki kasutavad vastuvaidlemata oma-
nikkudena Andrei Rositi surmast saadik
tema lesk Minna Rosit ning lapsed: Vik-
tor, Aleksander, Alvine ja Alide Rosit'id,
aga et ülekuulamisel 6 juunil 1929 a.
Selles aktis on kokku nummertatud, läbinööritud
ja pitsatiga kinnitatud lehte-kolm /3/ -
- Notaarius A. Sermat /allkiri/ -
Sellest lepingust on Wõru Notaariuse A. Sermati
kontoris 19 mail 1922a. reg. N525 all Rudolf Kuhile
ärakiri tõestatud
Notaarius A. Sermat /allkiri/
1927 aasta, juuni kuu 16 päeval Not. Reg. Nr 3370.
Mina, allakirjutaja, Petseri avalik Notar Johan Piip kelle kontor
Petseris, Riia tänav Nr.20, tõendan, et eelseisev ärakiri vastab sõna-sõnalt
tema algkirjale, mis minule tõestamiseks esitatud Eesti kodaniku Eduard Adami
poja Kuhi poolt, kelle elukoht Petseris, Riia tänav Nr.7.- Algkirjas õienda-
Nr.4826 all sissekantud,- ja markides algkirjal kustutatud tempelmaksu 10 marga
väärtuses.-Käesoleva ärakirja tõestamise pealt tempelmaksu nõutud Mk: 10 ja
markides kustutatud.- Käesolevas ärakirjas esimesel leheküljel parandatud:
"Võrru", teisele leheküljel mahatõmmatud: "p" parandatud:" vabana" ja "müüjate";
neljandal leheküljel parandatud: "nõuetavat" ja mahatõmmatud: "Adami p", viiendal
leheküljel mahatõmmatud: "all" ja kuuendal leheküljel mahatõmmatud: "No" luge-
da õigeks.-
Käesolevas dokumendis kolm
läbinummerdatud lehte
- 6. Juni 1931
Petseri ja Narwataguste maade
Kinnistus komisjonile
Petserimaal Petseri wallas,
Lasarewa asunduses
elutsewa Rudolf Adami p. Kuhi
"Põhu mõisa" talu kinnistamise asjas.
Esitades ligi olewat ostu-müügi
lepingut 4 juunist 1931 a. ja eramaamõõtja
K. Grigorjewi 1931 aastal valmistatud plaani
palun Petserimaal Petseri wallas Lasarewa
asunduses asuwat 22.655 hektari suurust
"Põhu mõisa" talu minu nimele kinnistada
ja selle üle kinnistusakt minule välja anda.
Lisa: Ostu - müügi leping.
Petseris
5 Juunil 1931a. Paluja: R. Kuhi
Emilie Viitkin´i osa on natuke wähem ja
Minna Liba osa umbes 2 tiinu suurem.
Maamõõtja poolt kummagi osa ei ole
wälja mõõdetud ja kasutamine sünnib nende
omawahel aetud piiride järele kuni käesolewa
ajani. Wõlgasi ei tea selle maa peal ole-
K. Kirsch.
Juures wiibisid awaldajad. M. Libba
E. Wiitkin
Kom. liige A. Link
Kinnistustoimetus No 686.
Minna Jaani tr Liba
elukoht Meremäe vallas, Tedresaare puustuses
Petseri ja Narwataguste maade kinnistuskomisjoni Petseri II osakond kutsub Teid
"11" märtsil 1930 a. kell 9 osakonna istungile Petserisse, Waksali tä-
naw Nr. 4,
Meremäe wallas Tedresaare Riias külas asuwa kinniswara kinnistusasjus.
Petseris, 14. II 1930 a.
Müüdud õue maa tükki. igaweseks
omanduseks, ning kasutamiseks saab
ostja Paul Laene kätte kohe peale käesoleva
lepingu kinnitamist Kinnistus Komisjonis
Peale käesolewa lepingu allakirjuta-
mist ei ole meil müüjatel ega meie
pärijatel enam mingisugust õigust selle
müüdud maatükki üle, waid jääb aino-
õiguslikust ostja Paul Laene, ning tema
seaduslikut pärijat. -
Käesolew ostu müügi leping peab
Kinnistus komisjonile esitatud saama
hiljemalt ühe nädale jooksul käesoleva
lepingi sõlmimise päevast arwates, ning
käesoleva lepingi kinnistamiseks (juures.)
esitamise juures ka peab raha Kr. 150 (
ükssada wiiskümmend krooni makstud
saama. -
Müüjad:
N. Kuldoja
Ostjad. -
Tunnistajad: Meie allakirjutanud Järwesu
walla Wärska küla kod. Jakob Rumask,
sama walla Werhulitsa küla kod. Mihail
Merimets ja sama walla Kremešova küla
kod. Anton Sillaste tõendame oma
all kirjadega, et käesolev leping on
meie juures olekul sõlmitud, ning lepin-
gi osaliste poolt allakirjutatud.
J. Rumask. M. Merimets
Kinnistustoimetus Nr.
Järwesuu hüp. ringk.
Määrus.
1930 a. jaanuari kuu 28 päeval Petseri ja Narvataguste maade kinnisva-
rade kinnistuskomisjoni Petseri I osakond järgmises koosseisus: eesistuja J. Maise
liikmed: A. Suubi, P. Bock
ja - sekretäri as. H. Tedre juuresolekul läbi vaadates avaldaja
Trofim Kuldoja
Järwesuu
vallas Värska külas asuva - nimelise kinnisvara
(maatüki) kinnistusasja,