Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
1878 a Detsembri ku 4al päwal No 4298 al tulli
kuus Rubla ühheksa kümend kolm kopikad (6 Rub
93 kopikad) sest sai siis ta wölgo seletud Magasini
aida laeka 1867 a passi raha 1 Rubl 50 kopikad
1869 a Rikrudi raha 45 kopikad 1870 aastal Kannebi
Iwan Roes maksis ta I se pole pearaha 2 Rub 4 kop
ja kihelkona kohto raha 2se poole ... ,, - 18 kop
Üle wöla jääb aida laeka weel .....  2 Rubl 76 kop.
Talitaja Jakow Tamkiwwi XXX
Mihail Leier ja Jegor Awik tullid kohto ette Jegor
Awik ei ole mitte Mihail Leier heinamaa kahjo maks-
nud mis ta sead teinud ja 1878 a Maiu kul sai möistetud
et peab 60 kop maksma mis nüüd Jegor Awik ärra
maksis kohto toa laua peäl Mihail Leier kätte._
kohto mees Estahwi Lugas.
Juni kuu
Iwan Lember kohtu ette ja räkis et ta wõeras
issa Jegor Ellerpah olla teda häbematta sõnnade-
ga sõimanud ropuste suud prukinud ja
ähwardanud teda ära tappa wõi ehk maja
põlema panna. Nüüd kutsuti Jegor Eller-
pah ette ja sai ta käest küssitud järgmisi
küssimisi: kas oled sa sõimanud, ropuste
suud prukinud, wõi ehk ähwardanud tappa,
ja elu põletada. Nende küssimiste pääle
wastas Jegor et ta purjus peaga need
pahad wisid lubanud ära toimetada
aga mitte targast peast. Kogukonna
kohus seda asja järele kuulades mõistis
nenda kui weel edespidi nisugust roppu
juttu ehk kurja ähwadamist Jurri
polest peaks juhtuma siis saab ta koh-
he kogukonna kohtu ette toodud ja
nimmetud kohtu polest kohe Keiser-
likku Saaremaa Sülla kohtu läkkitud.
Ja Iwan Lember leppis sellega.-
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel XXX.
Juuli kuu
ei olnud kedagid mõista.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja Jegor
Toombu astus ette ja kaebas et temmal Karel
Kristomanni käest kaheksateist Rubla wiis
kümend kop. /18/ Rbl. 50 Cop. mittu aastad
juba sada on aga tännini krossi põlle weel
kätte sanud, nüüd kutsuti Karel Kristomann
ette ja mõisteti kogukonna kohtu polest et
Karel peab järgmisel wisil seda wõlgo seletama,
nimmelt: 1882seks a. Mihkli pääwaks kuus
Rbl. /6/ ja 1883maks a. Mihkli pääks kuus Rbl. /6/.
ning 1884maks a Mihkli pääwaks kuus Rbl. wiis
kümmend kop. /6/ Rbl 50 Cop. ja wõlgnikku lehm
jääb pandiks kunni rahha tassutud saab
ja Jegor Toombu leppis sellega.
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel
Kachtla kogukonna kohus oli koos. Siis
kutsus Laimjalla kirriku Preester ja Kihelkonna
koolmeister M. Usna ning köster J. Rattur Kachtla
ja kõiguste kohtumehhed oma odra kaera ja
oras põllu üle kahjusid tegema mis ka järg-
misel wisil sündis. Kahju keda Ants Auus kuus
hobust ja wars, kõiguste mõisal hobune, nenda
sammuti ka Jakow Käo hobu, Jegor Maripul hobu,
ning Kadri Kuust hobu kokko kümme hobost
ja wars odra põllult kinni wõetud. Kohtu
mehed seda wigadust järele waadates mõistsid
et se üleüldine kahju odra, kaera ja oras põlul
nelli wakka wiljaga peab wälja tulema, aga
kirriku Walitsus wiljaga rahul ei olnud waid
laskis selle wilja rahhaks arwata ning se teggi
Kustu Kider
Wabanikud ilma platsida.
Martin Ellerpahh.
Alexander Põld.
Nende nimetud ja kogu tulnud meeste seast
said wallitsetud.
Peremeeste sulaste seast saadikud.
Mõisa sulaste seast saadikud.
Iwan Pärt
Wabanikude seast saadikud.
Michail Toombu.
Iwan Kiwi.
Wallitsetud saadikud.
Iwan Kiwi
II., Täis walitsemisse kogu.
A. Tallu peremehed:
Michail Päästel.
Michail Põld.
Mihail Pihhil
Jakow Kiip.
Michail Lember
Michail Kirr.
Michail Reis.
Michail Kirst.
Adu Annupeld.
Jakow Kiwi
Jegor Ellerpahh
Michail Wiitsar
Maria Kerm.
Iwan Wessik.
Iwan Ruitt
Michail Wessik.
Täis walitsemisse kogu järele saawad siin amme-
ti pääle nimmetud.
wanaduse aast.
Kogukonna Tallitaja Jakow Kiip. 49.
wöörmendrid:
1. Michail Reip. 35.
2. Martin Kasik. 30.
1. Michail Wiitsar 39.
2. Alexei Kirst 42.
Kohtumehhed:
1. Iwan Päästel 32.
2. Adrian Allikas. ,,
Wabanikude seast wollimehhed:
1 Iwan Kirst.
2. Iwan Kiip.
Keik kogukonna ammetnikud on kreka
wenne õiget risti usku.
Kogukonna Tallitaja Awdi Kirr. XXX
Peakohtumees Michail Kirst XXX
Jurna puma mis Aleksei Reis käes piddada on 28mast
Juli ku päwast 1875 aastast sadik. Kässib Rija maade
Kohhus omma kirjaga se aasta No 4093 Augusti ku
3mal päwal, et wanna perremees Jegor Annopöld peab
siis jälle omma puma kätte sama kui ta Koggokonna
Kohto omma rendi wölla ärra maksab mis Aleksei Reis
ta eest on maksnud. Jegor Annopöld maksis siis rendi
wölla 7mal Septembri ku päwal ühhe korraga ärra.
Ja ütles et ta tahhab omma puudmaad kätte saada. Agga
et Aleksei Reis keik suise tö on teinud ja heinad koggo
pannud käskis Koggokonna kohhus naad siis isse omma
al toimedata. Agga et naad isse korda ei sanud siis Koggo-
konna Kohhus möetis heinamaad ärra tükkiteks ja tulli
wälja 49 tükki Siis koggokonna Kohhus küssis Aleksei Reis
käest mis ta tükki niitmissest ja looriisumisse ja heinde
koggo pannemisse eest tahhab saada ühhe tükki peäld
Aleksei keis ütles et ta tahhab saada 75 koppikad tükki peäld
Jegor Annopöld lubbas maksa 45 koppikad tükki peäld
Koggokonna Kohhus möistis 50 koppikad tükki peäld Siis
heinde töö tulli maksma 24 Rubla 50 koppikad  Agga Aleksei
Reis on neist möetetud heinamaadest teised lasknud tehja
kes heinad ommale said 2 koormad luhha heino mis
arweti 2 Rubla koorm 1 koorm sooheino 2 rubla 50 koppikad
koorm 1 1/2 koormad pauma-heino 2 Rubla 50 koppikad
koorm need heinad tullid ühte koggo maksma 10 Rubla
25 koppikad mis körwale antud. Ja Rukki pöldo weemaad
mis tühja 1 waka 3 karnitse maa peab Aleksei Reis seeme
andma ja se willi mis 1875a Maggasini aidast laenatud
2 waka Rukid 1 waka odrad Jegor Annopöld lainand ja Aleksei
Reis selgeks maksnud peab Jegor Annopöld taggasi maks-
ma ning 14 karnitsed wannad tuki wölga peab Jegor Annopöld
taggasi maksma Agga 2 waka 8 karnitsed odrad mis wald
obbostele söödnud ja 11 waka 4 karnitsed odra pöllo semed
mis mahha küllidi ja Aleksei Reis selgeks maksis et neid
ei olle mitte ennam taggasi saada ja se aasta laino mis
Aleksei Reis teinud peab isse selgeks maksma 15 waka Rukid
20 waka 10 karnitsed odrad omma Maggasini aidast 4 wak
Rukki pöllo seemed Laimjalla walla Maggasini aidast
Ja teise heinama hoidja palga ja 2 karnitsed Rukid 2 karnitsed
odrad sandile on Aleksei Reis maksa weel._
Kohtomees Ewstafi Lugas
abbimehhed Juhhan Ruus
Wollimehhed Leonti Wiimne
,, ,, Mihail Lipp
Oktobri
Kaehtla walla kohto mehhed ollid Koikuste waldas
koos. Siis astus Aleksei Reis teiste seast wälja. Ja ütles
et ma ei olle mitte selle mõistmissega rahhul mis Koi-
kuste walla kohto mehhed on mõistnud mulle. Jegor
Annopöld käest, selle Jurna puma peäld wälja minne-
missega, et sedda heinde ja suise tö rahha on liiga wähhe
missega ma omma wöera perre palga ärra maksan kui
ma nüüd süggise pean seäld puma peäld wälja minne-
ma. Kaehtla kohto mehhed ütlesid mis meie senna wasto
wöime on se Rija kohto käsk, et Jegor Annopöld peab siis
omma puma kätte jälle saama kui ta omma rendi
wõlla ärra maksab ja sedda rahha mis suise töö eest
on arwetud sedda on kül Kui Jegor Annopöld selle töö
rahha wälja maksab, siis pead sa sest päwast sadik
seäld wälja minnema ja saol ei olle mitte ennam
lubba sedda puma pöhko sööda ommade loomade kätte
1879 a.
,, Iwan Wessik.
astus Michail Kirr ja kaebas kogukonna kohtu
ees et tema naese ema wanna ja elatanud olla
ja wanadusse järele surm ligemale jõuab ja wõib
se ka olla et pärast wanna surma mind sunni-
takse tema wilja wõlgo selletama mis 1868mal
ja 1869mal aast. nälja ajal temale antud on, ning
minnul mingid sugust tassumist selle eest
saada ei olle. Siis kutsuti Maria Kiwi ette
ja sai ta käest küssitud mikspärast ta oma
wilja rahha ära ei selleta, aga ta kostis et
ta wanna ja elatand olla ja ei jõua omale
leiba tenida kust ma wõtta kelega ma wilja
rahha selletan. Kogukonna kohus seda asja
kuuldes mõistis et Michail Kirr peab
Maria Kiwi wilja rahha seletama, ja selle
eest lubas Maria Kiwi oma elumaja
pärast surma Michaili poia Iwanile
ja Michail Kirr leppis sellega ja lubas
wanna wilja rahha iga aasta oma jäo
maksta kunni seda nõutakse.
Tallitaja Awdi Kirr
Oli Kachtla kogukonna kohus ja said Au-
lisse Keiserlikku Saaremaa I kihhelkonna
kohtu kässu pääle tänasel pääwal kokko-
kutsutud keik Kachtla kogukonna täie hea-
lissed mehhed, et nende seast pidi wallitsetud sama
kogukonna Tallitaja, wöörmendrid, wolli mehhed,
kohtu mehhed, ja saadikud.
I Saadikud Walitsemisse tarwis olid kokko tulnud.
A. Peremeeste sullased:
Anton Põld.
Michail Ruitt.
Alexei Reip.
B., Wabanikude kogu kellel kogukondas rendi
platsid on.
Michail Toombu
Jegor Kirst.
Michail Pärt.
Mats Room.
Jakow Aun
Iwan Meier.
Protokoll N
Eesti Sõjapõgenajate Sektsioni ja Eesti Seltsi juures asu-
wa abiandmise komitee üli koosolek 19 aprillil 1918 a.
Samara uul. N 69 Sektsioni ruumides.
Koos oleku juhatajaks walitakse häälte enamustega
selts. Kudeberg ja kirjatoimetajaks selts. Torbeck
Päewakord: 1) Aruanded, 2) Kahe komitee wahekord, 3) Abi-
4) Selts. Kivimäe ettepanek pidu toime-
panemise asjus ja 5) Mitmesugused läbirääkimised.
Asutakse päewakorra punktide harutamise juurde:
Aruanded:
Koosoleku juhataja teeb ettepaneku, et Selts selleks sammu-
sid astuks, et Kiriku Nõukogu kooli saali saaks tarvitada, mille
järele suur tarvidus ole. Et teda asja selgeks teha, siis otsustatakse
ühte liiget Läti kooli juhataja juurde saata selles asjas läbi-
rääkima. Ettepanek wõetakse healte enamustega wastu ja
asja õiendus jääb Eesti seltsi hoolte.
Kahekomitee wahekord: Is. Tiidermann palub selgeks teha, missuguses
seisukorras saab Sektsion töötama kas lahus Eesti Seltsi juures
asuwast Abiandmise komiteest ehk mitte asja läbi harutades selgus, et Sektsion
töötab ühes Eesti Seltsi juures asuva Abiandmise Komiteega käsikäes
ühesuguste õigustega.
Is. Tiidermann teeb ettepaneku, et kodukorra wälja töötamiseks saaks
era koosolek kokku kutsutud. Ettepanek wõetakse häälte
enamustega wastu. Koosolek määratakse reedel 26 apr. 1918 kell 4 p.l.
Teisip koosolek 23 apr. s.a. pidu korraltamise pärast jääb ära.
liseks liikmeks komitesse edasi. Ettepanek wõetakse häälte
enamustega wastu.
Abiandmine: Otsustatakse "Hugo Kristjani p. Brachmanile laenuks
Neljas päewa korra punk lükati häälti enamustega tagasi.
Läbirääkimiste järge otsustadi 20 ap. s.a. Sõjapõgenejate
komiteesse sektsion terwes koosseisus minna kell
7 õhtul.
Kirjatoimetaja JTorbeck.
Is. Põldemaa teatab, et tema aja puudusel korteri
kommisjonist lahkuda tahab: Nimetatud kommis-
joni jäewad: Kudeberg, Rump, Tamm ja Brick.
7) Tulewad läbirääkimised. Teisipäewal kell 5 kokku tulla.
Põldemaa soowitab abiandmise korra ära määrata,
nimelt presidiumile kuni (20) rublani õigus (anda) oma-
woliliselt ilma koosolekuta abipalujatele abi anda.
Samara Eesti seltsi juures asuwa sõja põgenejate aitamise
komitee ja Eesti seksioni koosolek 30 aprillil 1918 a
Samara uul No 69.
Koos olid Tiidemann, Koppa, Karu, Kudeberg,
Pöögelmann ja Kalep.
Otsustadi järgmine koosolek ära pidada 8 mail s.a.
kell 5 p. l. Komitee ruumides.
Jookswad asjad
1) Ado Lubasoo ja Robert Mäele
paleved abiandmise asjus
Samara Eesti seltsi juurdes
asuwa sojapõgenejate abiandmise
komitee poole pöörata palevega, et
komitee Lubasoole ja Mäelele
mõlemile 30 rubla suuruses abi-
annaks.
2) Igasuguste väljasõidu lubade
asjus.
Kohustada sektsioni saadikud
sektsionile igasuguste sõidu-
lubade waljaandmise õigust
soetada Samara linnawalitsuse
juurdes asuvast sõjapõgenejate
komiteest.
Koosoleku juhataja: Küppar
Sektsioni esimees NJanson.
Sektsioni
Protokol No 14.
Samara Eesti Seltsi juures olewa sõjapõ-
genejate komitee koosolek 28 mail 1918 a.
Koos oliwad: Kudeberg, Kiidemann, Tamm,
Põõgelmann, Põldema, (Torbek) Rump
Proomet.
Otsustakse 1) Tallinnast wäljapõgenenud
Albert Liipale laenu näol 20 r. abi
2) Pea koosolek otsustakse ligemal
ajal ära pidada. r
3) Koosoleku jaoks ruumide muretsemine
jäetakse sm. Kiidemanni hooleks.
4) Koosoleku päewakord otsustakse
Järgmisel komitee koosolekul s.o.
31 mail kokkuseada.
5) Komitee asjaajamine jäetakse ajutiselt
sm-Kiidemanni hooleks.
6) Kandidad otsustati järgmiseks
koosolekuks kokku kutsuda, sest komitee
liikmetest on mõned ära sõitnud.
Koosoleku juhataja Kudeberg
Protokol N1
Samara Eesti sõjapogenejate sektsioni
komitee koosolek 25 juunil 1918 a.
Osa wõtawad komitee liikmed: h-rad Küppar,
Tamm, Janson, Rosberg ja Saron
ja endise komitee liikmed: hrad Põldemaa,
Karu ja Kudeberg.
Koosoleku juhatab h-ra Küppar ja
protokoli kirjutab hra Saron
Kuulasid:
Otsustasid:
Endise sektsioni käest asja-
ajamise ülewõtmine
Ülewõetud on: 400 täidetud registree-
rimise kaarti, 250 registreerimise kaarti,
registrator, nimekirja raamat, wälja-
antawate tokumentide raamat, pitsar,
nurga stamp ja kantselei asjad.
Uue sektsioni konstueerimine:
1) Esimehe, abiesimehe ja kirjatoimetaja
hrad Janson ja Rosberg ja kirjatoime - hra Rosburg ja kirjatoimetajaks
hra Saron,
Korteri küsimus
Wolitada presidiumi Samara
Eesti seltsilt luba soetada
sõjapõgenejate sektsioni seltsi
ruumidesse ülewiimiseks
Samara Eesti seltsi juures asuwa sõjapõgenejate aitamise
komitee ja Eesti sektsioni koosolek 8 mail 1918 a Samara
uul No 69. Koos olid: Tiidemann, Rump, Promet ja
Karu
Komitee enamuse nõusolekul
Hra Tiidemanni poolt walja antud summa wiis küm-
mend rbl, mis wälja antud Ernst Anierile ja tema
abikaasale, otsustadi wastu wõtta ja kinnitada
Sõjapõgenejale G. Räppole otsustadi laenu näol anda wiis-
kümmend rb Abiraha anda; 25 rb. ülespidamiseks ja
25 rb. riiete ostmiseks; niisamasugusel wiisil otsustadi
Hugo Brachmannile kakskümmend wiis rb. tööriistade
muretsemiseks anda;
puudust kannatawad sõjapõgenejad saaksid rutemalt
töösse asetatud;
Eesti sõjapõgenejate sektsioni delegatideks Samara Kuberma-
ng sõjapõgenejate nõukogusse otsustadi walida Jaan Adop
Põldema ja Nikolai Janson. Kell 6 ilmusiwad koosole-
kule komitee liikmed K. Kalep ja E. Pöögelmann; Sellega oli
siis komitee enamus koos
Protokoll N 7.
Eesti sõjapõgenejate Sektiori ja Eesti Seltsi juures asuwa Abi-
andmise Komitee ühiskoosolek 19 aprillil 1918 a. Samara uul.
N 69 Sektioni ruumides
1) Koosoleku juhatajaks waliti häälte enamusega sell. Kudeberg
Eesti Rahva
ja protokolli kirjutajaks selts. Torbeck.
1) Päewakord; 1) aruanded, 2) Kahe komitee wahekord, 3) Abiandmine,
4) Selts. Kivimäe ettepanek pidude asjus ja 5) läbiriääkimised.
6) Asutaks päewakorra punktide kasutamise juure.
aruand. Koosoleku juhataja teeb ettepaneku, et Selts selleks
sammusi astuks, et kiriku Nõukogu kooli saali saaks tarwi-
tada, mille järele suur tarwitus on. Et seda asja selgeks
teha, otsustakse Läti kooli juhataja juure saata selles
asjas läbirääkima. Ettepanek wõetakse wastu ja asja
õiendamiseks jääb Eesti Seltsi hoolde.
4) Kahe komitee wahekord: Is. Tiidemann palub selgeks
teha, missuguses seisukorras saab Sektion töötama - kas
lahus Eesti P. juures asuwa Abiandmise komiteest, ehk
mitte. Läbirääkimistes selgus, et Sektion töötab ühes
nimetatud komiteega käsikäes ühesuguste õigustega.
saaks era koosolek kokku kutsutud. Ettepanek wõetakse
wastu. Koosolek määratakse reedeks, 26 aprilliks 1918 a
K. 4 pl. Teisipäewane koosolek jäetakse eesolewa pidu
pärast ära. Is. Kiidemann teeb ettepaneku, et is Tiidemann
edasi jääks täie õegusliseks liikmeks komiteesse edasi.
Ettepanek wõetakse wastu.
5) Abiandmine. Otsustakse Hugo Kristjani poja Brach-
mannile laenu pääl abi anda (30) rubla ja selts.
Mihkel Satikale laenuks (20) rubla. J. Kaare palwe
lükatakse tagasi. Neljas päewakorra punkt lükatakse
enamusel tagasi.
6) Läbirääkimistel otsustakse 20 aprill s.a. Sõjapõgenejate
Protokoll N 11.
Samara Eesti Seltsi juures asuwa sõjapõgenejate abiandmise
komitee ja Sõjapõgenejate Sektsioni koosolek 14 mail 1918 a.
Sektsioni ruumides Samara uul. N 69.
Koosolewad: Kudeberg, Põldema, Rump ja Torbeck
Koosoleku juhatajaks waliti selts. Kudeberg ja
kirjatoimetajaks selts. Torbeck
Otsustadi: Leedulaste sõjapõgenejate Sektsioni
kahte esitajat saata, nimelt selts. Põldemaa'd ja
Torbeck'i kes Sektsioni asjus läbirääkimistesse
astusiwad Sektsionide ühenduseks.
Kantseleid otsustadi avada hom. kell 9 kuni kella 12 p.
Järgmine koosolek otsustadi ära pidada 17 mail.
kell 4 J. l.
Koosolek lõppes kell 6 õhtul
Protokoll N 12
Samara Eesti Seltsi juures asuwa sõjapõgenajate
abiandmise komitee ja Sõjapõgenejate Sektsioni koosolek
21 mail 1918 a Sektsioni ruumides, Samara uul. N 69.
Koosoliwad: Kudeberg, Rump, Kalep, Põgelman
Turbeck
Päewakord:) abiandmine ja 2) Mitmesugused läbirääkimised.
Otsustadi kahele sõjapõgenejale selts. Ornile ja Mälk'ile
kes trükikojas töötawad laenuks kuni 2 juunini anda
wiiskümment rbl. kumbagile seega sada rbl.
Järgmine koosolek otsustadi ära pidada 23 mail
kell 5 pl. Kõikide, liikm. ilmumine tarwilik
Koosoleku juhataja Kudeberg RKalep
Protokol.
1918 a. Otsustakse 24 aprillil s.a Akwariumis pidu
kohe 180 rub. siisse maksta mida ka otsustakse kohe
teha. selleks wõeti proua Kiidemanni käest 160 rub.-
otsustakse järmise eestseisuse koosolekule kinnitakse
seks ette panna.
Allkirjad Pidutoimekonnaliikmed ja lauljad
Põldemaa teatab et lootust on möödaläinud kuude
eest mis eesti sõjapõgenejate komitee töötand tasu wõib
saada, endine komitee on no eelarwe kokku seadnud,
lühidalt seadnud, wiimaste sündimuste põhjal aga
lõpulikult pole korda saadetud. paneb ette uuel
komiteel seda korda saata, endine komitee selleks
wälja töötatud arwud annab.
Mitme suguste all teeb Linde ettepaneku wangis
olewa eestlaste heaks toiduks korjanduse toime panna
ja annab teateid, eestlaste wangist wabastamise üle
Korjanduselehe läbi tuleb sisse III r. 37 1/2 kop.
Wõetakse ette panek wastu et soowitaw oleks nende
Siis tehtakse Linda Tiedemanni poolt ette panek
selleks sammusi astuda, et see raha mis aresteerimise
tähendates, et tsehid 46000 rub. ära wõetud raha
ja lõpetakse koosolek
Koosoleku juhataja: Kudeberg
Protokoll N 13
Samara Eesti Seltsi juures asuwa sõjapõgenejate
abiandmise komitee ja Sõjapõgenajate Sektsioni ühine
koosolek 23 mail 1918 a Sektsioni ruumides, Samara
uul. N 69
Koosoliwad: Kudeberg, Põldemaa, Põgelmann, Rump
Torbeck, Tamm.
Päewakord: 1) Abiandmine, 2) Sõjapõgenejate Nõukogu
osakonna küsimus, 3) Komitee sisemine korraldus ja 4) Mit-
mesugused jooks. asjad.
1) Abiandmist otsustadi järgmiselt: Juhann Õunapule
laenuks 50 (wiiskümment) rbl. anda, kes kodumaale sõidab,
ja Liisa Kapwerile ühekordset abi anda laenu näol kolm-
kümment wiis (35) rbl.
otsustadi Sõjapõgenajate keskkomiteise esitajaid
saata üleüldisele koosolekule 29 mail. Saadiku-
teks lähewad selts. Jaanson ja Põldemaa
Sisemise komitee korraltamise asjas otsustadi
kantseleid ajutiselt awada 24 maist peale
kella 5-7 õhtul. Kantseli saab igapäev lahti
olema ja selts. Rump wõtab registreerimise ameti
oma peale. P.S. palub eestseisus kõiki liikmeid
korralikult koosolekutest osawõtta
Järgmine koosolek on 28 mail kell 5 pl.
Koosoleku juhataja: Kudeberg Je Rump.
Nõukogusse Sektion terwes kooseisus kell 7 õhtul saata.
Protokoll N 8.
Eesti Seltsi juures asuwa abiandmise Komitee ja Eesti
Sektsioni Komitee ühine koosolek 26 aprillil 1918 a.
Sektioni ruumides Samara uulitsas maja N 69.
Koos olid: Is. Kiidemann, Rump, Tamm, Kalep, Brick,
Põldemaa, Tiidemann, Koppa, Kudeberg, Torbeck,
1) Juhatab is. Kudeberg.
2) Tehtakse päewakord: 1) Aruanne, 2) Kantselei raamatute
sisse seadmine, 3) Korteri küsimus, 4) läbirääkimised. 5) abiand.
3) Is. Kiidemann teatab abi palju üle is. Kask' e, kes /50/ rubla
abi palub. ja teatab, et tema juba ühes Rumpiga /30/ rubla
annud on. Teine abipalju on keegi Toming, kes wäga
wiletsas seisukorras olnud, ja is kiidemann ühes Rumpiga
on annud ka temale /15/ rubla annud. Otsustakse
need antud summad kinnitada. Is. Tiidemann teatab
kah ühe abipaluja /üle/ Kärner Jaan Enden'i üle, kellele
is Tiidemann ka juba (40) rubla annud. Ka see wõetakse
wastu ja kinnitatakse. Tuleb sisse weel üks abiandmise
palwe August Aleksanderi poeg Sarap'i poolt, kes palub
laenuks 10 marki /20/ rubla abi. Otsustakse see anda
4) Tuleb aruanne is. Põldemaa poolt: Aruandja teatab,
Samara Eesti seltsi, sõjapõgenejate ja Smr linna ja ümbrus-
konna eesti asunikute üleüldine koosolek 21 Juunil 1918 a
Kiriku saalis.
Kuudeberg, protokolli kirjutajaks H. Rump.
Päewakord pandakse ette ja wõetakse muutmatult
wastu järgmine: 1) Aruanne sõjapõgenejate komitee
tegewuse üle 2) komitee walimine ja esituse wali-
mine linna komiteesse 3) mitmesugust.
Eesti Rahvus Museum
Aruannab komitee tegewuse üle Kudeberg, tähendates et komitee
kuni siiamalle pole suutnud iseseiswat eesti sõjapõgenejate
sektsijoni kommiteed luua. Siis annab aru wiimaste
linna komiteekoosoleku üle Põldemaa ja Tiedemann kes
meie saadikutena sellest, osa wõtsid. Põldemaa teatab et
wiimase ülewal tähendatud koosolekus wõimalik on rahwuste
oma seaduslisi komiteesi awata, sellega oleks siis eesti komitee
temale
asetäitja, palgalisi kohtasi aga sealt ei olla loota Tiida-
mann tähendab et pärast läbi rääkimisel on selgunud
Walimistel asutakse esiteks linna komitee esitaja
walimine. Walitakse Kippar 21 häält poolt wasta ei ole
erapooletuid ei hääletud. asetäitjaks Janson 26 häelt poolt,
kes ühes ka komitee liikmeteks jääwad. Komitee arw wõetakse
häälte enamusel wastu wiis, sellega tuleks kolm liiget
weel juurde walida. Kanditaatideks seatakse ülesse
ja saawad hälesi Roosberg 24 h. Saaron 25. Filatow 22.
Tamm 26 Rökler 18 Ju Sults 18. seega walitu
Tamm, Saaron ja Roosberg kanditaatideks jääwad Filatow
Bockler 18 ja Sults 18.
et linna waranduste Komissariatis ei pidada olema
/seal/ ei mingisuguseid asja, nii et ei mingisugust möblit
pole saanud soetada. Otsustakse möbli asjas: asi peale
korter saab tulewiku asuma, ja kes möblit annab ja kus kohast
neid soetada, kas ostes wõi annetades, ehk is. Pikwei poolt, kes
ehk neid mõnda teeb, ehk ostab ja annab tarwitada
Aruandja teatab, et Nõukogus Sektioni kinnituse asjus midagi
ei öelda kindlat, nagu paistaks asjad ja olud seal wäga
loiud olema. Is. Küdeberg teeb ettepaneku Sektionile (kl)
millegi teise olemasolewa sektioniga ühineda, arutakse
is Bricki poolt wõimalik Ukraina omaga ühineda.
is. Põldemaa ja Tiidemann toonitawad kui seaduses ette-
nähtud ikkagi iseseiswad sektionid on, siis ikkagi katsuda
iseseiswat Eesti sektioni kinnitust seaduse põjal nõutada,
kas kusagil selleks sammusi astuda (Moskwas-Brick) ehk
Täidesaatwa Samara Komiteesse pöörata lõpulikult ja
ka kohalise Rahwakomissaride nõukogusse. Oldakse wiimase
mõtte poolt. Pandakse selleks läbirääkijad ette, Kiidemann ja
Kudeberg, kes nimetatud asutusse sektioni nimel lähewad
Sektionis olewas õigusi otsustawalt saawutama.
5) Otsustakse kahe äräpeetud pidu aruanded kokuseada
ja Seltsi kassaraamatust läbi wiia ja selles asjas 28 aprillil
kokku tulla, kuhu ka is Liiwe formilikult kutsuda ja ka
E. S eestseisus. Koosoleku arwati mitte küll wõimalik
kokku kutsuda, asi aga Rumpi ja Tiidemanni hooleks
6) Sõjapõgenejate korteri küsimus, mille is Kudeberg üles
wõtab. Tema olla selleks juba sammusi astunud, et neid
üleüldse kusagilt leida; tema olla Lwowi datsehi selleks
juba ära wõtnud 10 rublalise maksuga kuus.
Otsustakse selles asjas: kui kohalist suwemaja leidub,
sõjapõgenejatele ta kohe ära wõtta.
sõidavad välja Virtsjärve äärde ning saavutavad
ka teateid vaenlaste üle mis asuvad Valguta
ja Rannu ümbruses. Nii siis öösisest unest
polnud jutugi sest selleks puudus aeg, sest oli ju
tarvis kodumaa vaenlastest puhastada. Ja nii
siis väsimata noored viljandi kooliõpilased kui
noored lõvid rutasid oma määratud ülesandeid
täitma. Kogu öö oli kibe tegevus käsil iseäranis
suurim ja ka raskeim ülesanne oli see et kudas
pääsade nüüd üle järve et teada saada mida
teeb seal vaenlane. Õhtul oli kaunis pilves ning
soe ilm algasime jälle oma endist tutavad teed
sõitu järve poole. tasakesi sõitu tehes olime ka pea
järve kaldale jõudnud. Igal pool vaikis loodus ning
kõik uinus öösises rahus, kuid meil kes olime ju
surmale ohvriks määratud ei saanud rahulikult
olla, meie otsisime oma isandat taga et kord oleks
võimalus igavesele unele uinuda, aga et enne kui
uinuda, peab töö siiski lõpetud olema, et seega
enesele tröösti leides oleks võimalus kergendatud
südame tundel igavesse unesse uinuda.
sest pahnast ja lähen magama. Olen
koledal kombel wäsinud.
9.X.19
Magasin liigutamata kuni kella 9-ni.
Siis tõmbasin oma riided selga ja läksin
Baabu juurde kohwi jooma. Peale koh-
wi läksin linna: wiisin oma frentschi
Хоралск'i juurde ümber teha. Ostsin
Mihkelsoni juurest uued pagunid ja
mütsi. Wiimane maksis 50 marka.
Pihlakalt muretsesin endale Pihkwa
ümbruskonna kaardi. Läheb waja. Kell
1/2 12 olin juba kodus ja sõin lõunat.
Peale lõunat käisin Sassi juures wannis.
Peale wanni läksin uueste linna, kust
endale rahatasku ostsin 15 marga eest.
Tulin Sassi juurde uueste tagasi, kus kuni
õhtuni istusin ja õhtusöögile jäin. Sass saa-
tis mind tagasitulles, kuni Siimeoni uu-
litsani. Ajalehed teatawad, et Bermondt
lätlaste wastu sõjategewust on alanud ja
wiimased meilt abi palunud. Jälle
uus bande, kellele wastu "nänni" peab
andma. Päew otsa sajab wihma.
Kirjutasin kirja H-le. Tahan temaga kok-
ku saada tunahomme, 11 okt; saab
näha, siis wastatakse.
Mere laened wee wood
Kattawad mu kehakest
Minu kulla karwa juuksed
Kattab muda kinni nüüd
Kaela ümber mustad kaanid
Kus mull pärlid hilgasid!
N: 29. Palaw päike.
Kui juba palaw päike
On alla weerenud
Külm õhtu kaste läige
Maast üles tõusenud
Siis näen ma roosi aias
Üht neiud istuwad
Tall süda suures waewas
Tall woolwad pisarad!
See aed on waik ja waga
Ei liigu lehekest
Kuu waikselt metsa tagant
Ta tõuseb ülesse.
Kodus 13 s.k.p.
Olete ka Teie naljakas,
kirjutate mulle nagu mõ-
nele väiksele lapele, jõulu
aeg soovite jaanipäeva.
käin ja räägin pikkamööda,
ei jookse enam surnuaias,
nagu siis kui õde esimest
korda "kaesite." Tõsine, palju
ei naera, uhke, iga ühe
teret ei võtta vastu, ühe
sõnaga, preili "comme il faut,"
(mis see tähendab, seda ma küll
nüüd ei tea, olen kuulnud, et nii
öeldakse). Nüüd siis olge ette-
v a how Rudolf Sepp
Eluloo kirjeltus.
Rudolf Daneli poeg Sepp olen sündinud 1895a
Leti maal Messelotsi Mõisas. Luteri usku
Eestlane Koolis käisin Wene Preestri kool
kaswasin ülesse oma wanemate juures Ilme sõja
ajal teenisin wene Ratsa polkus Sai haawata
1916 a Poola maal kui Eesti polkud asutati
Siis tulin Wene waest Eesti polku teenisin
Paides Ratsa komantus Sakslaste ajal okupat.
elasin Wäätse wallas Järwa maal kui Eesti
Sõda akkas läksin wabatahtlikuld
I. ste Ratsa polku peale selle tenisin L. R
Soomus rong No: I.ese ja peale Selle Teenisin
No: 6 Soomus rong kuni sõja lõppuni kui
sõjest wabanesin olin Riigi Teenistuses
wiimane teenistus on Tallinnas Elektri
äri Engel Pikk tenew No: 45
1927. ast. 26 juuni
RSepp
pealetungi. Kuid nad said lüüa ja taganesid üle
Daugava jõe. Minu valitsus katkestas tööd ja Goff
seadis Ulmani ametisse. Siis astus ka Balodise sõja-
vägi ja landesvehr enamlaste vastasest sõjavägede
liidust välja. Nii muutus see saksa-vene organisat-
siooniks.
ehk 37-39.
Lõpuks juhin tähelepanu selle pääle, et mi-
nu juures on dokumendid, mis objektiivselt valgus-
tavad nn. "riigi äraandmist." Kuid kardan, et neid
kasutatakse minu kabineti istungite protokollide-
na. Sellepärast palun kohtuurijat, keda ma usal-
dan täiesti, hoolitseda selle eest, et need dokumen-
did tuleksid otsekohe kohtu kätte.
Seda kirja palun võtta minu seletusena
ja juurde lisada asjale.
Kirikuõp. Andr. Niedra.
Vilnos, Poolamaal, Nemceeka tän 9
3. nov. 1923. a.
võinud nad otsust ka vastuvõtta ja sõlmis vahe-
rahu. Kumbki pool ei tohtinud muuta sõjavägede
seisukohti ega koosseisu.
Varsti saabusid teated, et eestlased toovad Võnnu
piirkonda inglastest saadud uusi suurtükke ja ka
sõjaväge. Samuti selgus, et nad rekvireerivad edasi ho-
buseid kui ka võtavad lüüasaanud ja laialiaetud
enamlasi Zemitani väeossa. Meie kätte tulid ka
ärakirjad. Ulmani kui valitsuse pead paluti üle-
tulla põhjapoolsesse Latvias. Sellest on näha, et
inglased Põhja-Latvias korraldavad eestlaste ja
lätlaste sõjaväge, et purustada meie enamlaste
vastast liitu.
Meie olukord oli raske. Me ei võinud täita
eestlaste ja hiljem inglaste nõudeid - jätta eestlaste
kätte suurt osa etnograafilisest Lätist. Samuti ei või-
nud lubada, et lätlased võitleksid lätlaste vastu.
Sellepärast Balodise väeosa saadeti Latgalisse enam-
laste vastu. Lennukist alla pillutud proklamatsi-
oonid pidid Zemitani väeosale selgitama tõelist
olukorda. Proklamatsioonidel mõju ei olnud. Kee-
gi ratsaväe ohvitser lahkus oma väeosaga Balodise
juurest ja liitus Semitaniga. Kuid see ei olnud lätlane.
Palun kohtuuurijat selgitada, kui palju Zemitani
väeosa kuulas eestlaste käske, ja palju Ulmani omi.
Et Balodise sõjavägi asus enamlaste vastu
Daugava kallastel, ja vürst Liveni väed, kes ei soovi-
nud eestlastega võidelda, saadetud Liepajasse gar-
nisoniks, siis Võnnu juures eestlaste vastu seisid
ainult baltlased ja saksa vabatahtlikud väeosad.
Nähes, et eestlased piiravad neid enam ja
enam sisse, ütlesid nad vaherahu üles ja algasid
Wanem alam ohwitser
Wasilii Aado p. Pruul. s 1896 a
Eluluu kirieltus
Oma lapsepõlwe elasin kasupoiana ema wenna uures
kes ka koolitas mind 4 a küla koolis päle selle saatis
siis olin 12 aasta wana
pettrograadi rättsepa kooli kus õppisin 4 aastad ja
kaks aastad sellina peale õppe aia, sealt läksin
1915 astal illma sõtta krasnoja selo 172 tagawara pataljon
kuu aega päle selle komanteeriti kuulipiltuja polku
kus wiipesin talise aia roodu rättsepana kewade algul
läksin liinile aga enne liinile minemis wibisin
mal zerniigkduki linnas kuuaega salt sernawitse ja
sealt kaeikutese 111 sumski polk kus wibisin
talise aia kaewikutes lahingud midagi ei olnud
kewadel aprelli kuus oli meil wahetus ja
kamanteeriti ruumenja adshenti jäemani
jääemast 7 kilumertri kaukusel asusid kaewikud
kus sise asutati kolme päewa pärast algas lahing
kus juures meie wäed peale tungisid ja koku põrgamise
mina kui kuuli pilltur lasin waenlase
kuuli maha ja sain waenlase kuuli piltuia omale
mille ees min sain 4 jargu risti päle lahingud
jähi kuuli piltujate kamantust jarele 25 mees
kuna ennen oli 200 mest panti uuesti täis aga
teisest lahingust mina ei saanud osa wõtta sest
et sain põruta olin opoosi wanemaks kuni
sõa lõppuni kodusi tulles saklane oli
sell koral narwas kui tulin üleluuga jõe
saklasete kätte kodus wiipisin 1 aasta
algas eesti wabatus sõda
Minu elukoht
Kaarma suurwalt
Wasilii Aadu p Pruul
Rudolf Jakubi, p. Parktal, Alofiser.
Elulugu
Süntinud 1895. as . 10 oktoberil Palmse wallas
wähma külas. Noore eluajal kui akasin
jägsama käisin 8 suwe külas karjas.
kaks talwed walla koolis käinud.
Wene tenistuse astusin moplisasiooni puhul.
1915 a. 7. augustil wastu wõetud Rakwere
rahwawää komisioonis. seealt saadeti
Huude peterkofi tegin 3 kuud õpust
siis saadeti Riiga 54 siberi küti polku
1 noowempril lägsin liinile sakslase wastu
riia alla lahingus olla ei saan kaua
esimises lahinkus. Wõeti sakslaste poold
wangi see oli 1915 a 10 noowembril.
Ja saateti kamarsdeini laagri sealt
saadeti 10 januaril 1916 Kuuramale põlu
tööle plankfeldi mõisa kus
ma 3 aastad püsisin kuni 1918 astani
Kotuse tagasi iõutsin 1918 astal
23 tesempri. Punasde sõja wäki asus
juba kotus sees peale seta astusin
Eesti Wabariiki tenistuse 5 martsil
1919 aastal ja teenisin soomus ronkite
takawara patalioonis Walkas ja kewatest
wõtsin ka lahingkutesd osa suwel
iuuli kuus olin õppe kamantus kui
õppe kamantu lõpetasin siis lägsin
6 tesand rootu takasi ja sükisel
läksime setembri kuus Irboskase liini
pitama kuni tesempri kuuni 1919 ja
leserwi lasti 1920 aastal 28 aprilil ja
siia male elanud kotus põllu töölisena
Ja praegusd naisemees kaks last
luteruse husgu Pärite.
Vabadassõja ajaloo komitee
Saadud: "23" 04.1940
19. IV. 40.
Major H. Tulnola ja
4-mäl.
kpt P. Kangor
Wabadussaja Ajaloo Komiteele.
Läbi lugeda ja esineda
Palun Teid lahkesti võimalikult
peatselt minu isikliku mälestusi 10 vihku
läbi vaadata ja tasu alla arvata,
24. 04. 40
Wiimase Teile antud 10 vihu eest palun
mulle lubada vähemalt 80 krooni.
Palun lugp. Komiteed minu olukorda
mõista, kui vähema haridusega, raske peast
haavamise tõttu ja päälegi on väga palju aega
sündmustest möödunud, kus neid raske on
meelde tulelada ja kaasaegsetelt koguda kus
ka kaasaegsed midagi ei mäleta.
Palutud summa on minule väga vajalik.
P. S. Balub O. Rahuvoog (Ruubach) 4. p. 3 rood.
eluk. 125-10 Wene-Balti, oma sõjaaegsed ülesvõted
kui oma armsamad mälestused ära saata p. s.
kui olete nendest koopiad teinud.
Köie. 6-6. Tallin A. Kunila.
Wõtsin Riisenbergi käest tunnistuse,
et saaksin ükspäew Walka sõita.
Tahaks korraks L. poole minna. Hu-
witaw, kuidas nüüd meie wahe-
korra peale H-ga tuleb waadata? -
Kirjutasin Tamarale sünnipäewaks
5.VIII.19
Tomson, kes eila Walka sõitis, tuli
tagasi ja tõi L. kirja ühes. Kutsub
oma poole. Katsun homme sõita
paariks päewaks. - Päewal laske-
harjutus. Mehed lasewad räbalaste.
100 sammu pealt lasi hulk mehi
kõik kuulid mööda. Proovisin ühe
mehe püssi, kes kõik mööda lasi. Ki-
hutasin 3-st - 3 sisse; tähendab süü-
di ei ole mitte püssid, mille üle
kaewatakse, waid laskjad ise. I roo-
du päälik Neugardt tuli puhkuselt
tagasi. Sain ühe juurdluse jälle.
6.VIII.19
Käisin eila õhtul weel suplemas;
wesi oli õige wärske ja karastaw.
norem alam
Sai Karl jakobi p.
Tiw. Tagawara Pattaljon.
Arwatud pataljoni teenistusse 3-da roodu nimek-
irja. Weebruaril ... 16 1919 ülewiidud kuulipilduri-
te roodu. Weebruaril ..... 19.
ülewiidud Soomusrongi No 5 peale ja mahakustu-
tatud pataljoni ja roodu nimekirjast.
märtsil .... 17 L. R Soomusrong No 5 Arwatud
rongi pealt teenistusse ja määratud kuulipild.
Kapraliks .... juulil ... 9 noorem alam.
ja erru mail.... 1 1920
Sõjaministri p. No 166 põhjal sõjawäest reserwi
ülewiidud ja rongi sõdurite nimekirjast
mahakustutatud ... aprillil .... 29) 1920
Sõja tegewusest Saksa Landeswehri wastu ja
wene enamlaste wastu.
dada liig teravaid vahekordi.
Põltsamaal elasime aprilli lõpupäe-
vadeni 1919a. Siis ühel päeval käsutas
al.kpt. Vervolt meid kokku. Saksa klubi
juure siginesid mõisa plaanvankrid,
meid kasutati vankreile ja sõit läks
Võhma suunas. Võhmast sõitsime rongi-
ga Viljandisse, kuhu jõudsime umbes
26. aprillil või selle ümber.
Oli esialgu kuulda, et jääme Viljan-
disse paariks nädalaks. Kuid juba
järgmisel päeval jagati tolleaegses Sieversi
majas, kus korteris olime, meile
uued püssid, teraskiivrid ja ka saa-
paid ja kuubi said mõned, kellel
need viletsad olid. Tekkisid juba
jutud, et meil tuleb sõita rindele.
Siis ühel päeval käsutatigi meid
C. R. Jakobsoni tänava (tolleaegne
Veski tänav) ääres asuvasse kooliparki,
kus meile peeti kõnesid ja pildistati
meid koos Viljandi poistega, kellega
moodustasime ühe roodu. Orkester
ees, marssisime läbi linna raudtee-
puhkusele, kuid nagu selgus hiljem,
ei tulnud sellest midagi välja.
Ruhjas viibimise ajast on meele jää-
nud episood, kui kolmekesi - mina, Lõh-
mussaar ja Maasing - käisime roodule
kartulaid hankimas. Meile anti hobune
pikavankriga ja öeldi, et minge tooge
kartulaid. Sõitsime ja keerasime sisse
ühte tallu, sealt kartulaid ei saanud.
Sõitsime edasi ühte karjamõisa moodi
asulasse. Seal kohtasime üht valitseja
moodi meest. Küsisime kartuleid. Va-
litseja omalt poolt küsis kohe, kui -
palju soovime. Paigutasime paar vakka
kartuleid pikkvankrile, aga siis tuli
kõige täbaram probleem. Meil ei
olnud ühelgi raha, et kartulite eest
maksta ja seda polnud ka keegi
teine meile kaasa annud. Arutasime
omavahel, mida teha. Lõpuks kirju-
tasime valitsejale mingi kviitungi ja
seletasime, et küll komandant Ruh-
jas kartulid väla maksab. Valitseja
jäi kviitungiga rahule, aga kas
küljest. Üks bataljon liiku
nud aga mere ääre poolt
tulevat teed Wenküla
poole. 6 ja 8r. võtsid
õhtul k.18 paiku
Ropscha tagasi, löödi
aga uuesti välja. Meie
ja 5r. seisime Arsijas
reservis, kuni 8r tagasi
Arsijasse. 5r. läks
siis ühes Batülemaga
Mertwizg´sse, 8 tuli
tagasi siia. Meie
läksime kell 21 Ilkinosse
batarei kaitsesse, kus weel
üks rühm 6r. seisis.
22 XI
Kell 12. saime käsu
Al Polk Wendelt, kes
Arsiasse oli tulnud
mainitud külasse
N38 Õnne õis.
Kui kord rändasin ma õnne ehal
Kewadisel õntsal õie aal
Elu lehkwal lahkel lille luhal
Noorus roosilisel rõemu roal.
Koraga siis waikse puude wilus
Kauni kohisewa metsa all
Neiukene noor ja õrn - nii ilus
Nagu taewa hingel ilmus seal.
Roosi puna kattis kaunist palet
Õrnal uultel mängis naeratus.
Lokkis juuksed olid siidi walged
Hõbe selgelt heal tall elises
Oh mu hinges tõusis kuldne päike
Kui ta astus mulle ligemal
Ja siis minu kõrwal kaunilt kõndis
Siis mo hinges Eeden ilutses.
Oh ei ma siis aga enam tunnud
Oma südames muud soowimist
Ei mo hing muud ihkamisi kannud
Kui et kõik nii kestaks igawest.
tuleb oodata, kuni Fuks tagasi tuleb.
Oleks ka üsna imelik siis ära sõita,
kui teised liinile lähewad
Sumkowitsch, I.X.19
1/2 2 öösel saime käsu wälja liikuda
marschruti järgi - Сумковичъ, Кошель-
ки, raudtee liin. Kell 5 pidime liiku-
ma. Umbes kella 6 ajal saime endi
woori niikaugele, et wõisime wälja
liikuda. Umbes 2 wersta edasi min-
nes, teatati äkki, et tuleb seisma
jäeda ja wististi tagasi minna. Et
mitte aga ilmaaegu tuldud teed ta-
gasi minna, tulime 1 1/2 wersta weel
edasi ja peatasime  Sumkowitschi kü-
las. Müllerstein sõitis staapi järelkü-
sima, mis nüüd ette wõtta. Nagu
käsud antakse meil Malewas!!!
Lisitschki, 2.X.19.
Umbes tund aega eila Sumkowitschi
peatades, liikusime edasi marschruti
järgi: Кошельки, Кукуська, Баронъ
Лисички. Päew otsa mõõda mägesi
ja orusi turnides, jõudsime umbes
N32 Pruudi kurpdus
Mo armas peigmees oh kuule
Weel minu nuttu healt
Mind rõõmustama tule
Ja tröösti kurba meelt
Mu südames on walu
Siin ilma sinuta
Nii wäga kurb mo elu
Kui minust lahkud sa
Oh arm sa oled magus
Kui armuke on käe
Siis aga raske kurptus
Kui ta on lahkunud.
Sind olen armastanud
Ju ammust ajast ma
Sull olen südant andnud
Üht teist ei tunne ma
Mul mõni julgest ütleb
Ta teise peiuks jäeb
Kui selle peale mõtlen
Siis süda ärdaks läeb.
Ja siiski Willem olen
Tõest armastanud sind
Ja siiski nutma tulen
Ei sa küll kuule mind.
Ilm tehku mis ta tahab
Mull pole siiski muud
Ehk rahwas küll mind naera
Ma siiski sinu pruut
Siin armsa puude wilus
Sa magad rahuga
Ma aga häda arus
Weel tuigun waluga
Küll pia pia jõuab
Mull kätte tunnike
Mill surm mind ära nõuab
Ka siia rahule.
Kuud päewad jõudsid mööda
Ei tulnud Maria
Siin enam haual nutma
Kus on nüüd jäänud ta
majaomanik A. Klein, advokaat J. Leesment ja A. Hausšmidt
ning mõned teised seltskonna tegelased, kuid ohvitserideni
nende võim ei küüninud ning puudus ka julgus, sest
pidul viivijate ohvitseride hulgas viibis ka pataljoni ülemus,
kelle areteerimisega pataljon oleks tulnud välja ning viimase
vabastanud. Kokkupõrge oleks tingimata aset leidnud. Nii
pinevas kestis kuni veebruari kuu keskpaigus täidesaatva
komitee mehed olid jõudnud nii kaugele, et kirjavahetus re-
wolrite asjus jõudis nende kätte tagasi.- Komitee mehed
nõudsid jälle katekooriliselt rewolwrite tagasi andmist.
Pataljon oli tegewus võimeline ning pataljoni ülema
käsul saatsin punaste komiteele 15 veebruaril 1918a.
N133 all umbes järgmise sisuga kirja, mida pataljoni
ülem märkis üles juba varem saadetud kirja teisele
poolele: "Arwesse võttes, et Pärnu linn asub ikka veel
esiliinil, kus kodanline võim peab alluma sõjaväelise
võimule, jätan tähelepanemata Teie käsu (отклоняно)."
Nüüd vist oli täidesaatva komitee meeste kaarikas,
muidugi kannatuse, üle ääre jooksul, sest 16 veebru-
aril Keres ja Kudissiimov ilmusid staapi nõudmi-
sega: "Antke alla", kui ei anna, lasevad staabi ja
pataljoni osad suurtükidega puruks (Jaakson, prae-
gune a/s. Luther praaker Pärnu kontori juures, määles-
tused), kus juures nõudsid muu seas Pärnu Maleva
Buroolt pataljoni komitee käsutusse läinud summa-
de väljaandmist, kui ainukesele seaduslikule võimule
Pärnus. Mehed saadeti lihtsalt minema seletusega,
et alla andmist ei saa olla ning saadud raha kuu-
lub pataljonile. Nüüd oli oodata veel hullemat.
Pataljon pidi olema lahinguvalmis, et punaste
kawatsusi pareerida.- Selleks pataljoni ülem tegi ko-
ralduse, et kõik ohvitserid magaks õõsiti oma
kompanii ruumes. Määrati üks rühm valvekorda
Jään siis ootama.
Ah soo, kuidas elata,
läks koguni meelest ära,
oleks pääaegu ära unusta-
nud?
Kirja vead jäävad küll
parandamata, õde on
maal, kes nad ää paranda
aitab ehk juba.
KiiraLiide
Aadr. Kirikumõisa tän. 28, ehk
kasti enam ei ole, nõuti raha ta eest
jäänut parem votmata
Isiklised omadused: lihtne, hea-
südamline, lõbus, suitsetab jne."
No mes Sa ütled! just nagu Sina
ja ma olin selle kirjelduse
järele kindel et Sina see oled
Valmistasin weikese pakkikese
ja kirja, tahtsin parajaste
ära saata - enne aga näita-
sin Sinu pilti - öeldi: "ei ole see"
Ja sellega oli see "sürpriis"
mokkas.
Kuhu teil puhkusele minnakse
kas Võrusse?
Meil siin on elu kaunis lõbu-
saks läinud, selle eest muretse-
wad ju teised - ehk "ilm"
Wenna naine Tartust on oma
tütrega siin suwitamas
19)
Kogu wäerindel Belkowast peale kuni Ledistsche - Teschewitschini, mis 7da
rügemendi käes, tungiwad punased suurtüki tule toetusel ägedasti peale,
kuid lüüakse meie poolt neile suurte kaotustega tagasi. Meie wäed
on Pihkwast juba läbi ära taganenud, kuid asuwad weel Irboska kindlustatud
joone ees, sellepärast asusiwad 7da rügemendi osad, 1 ja II pataljonid jälle
wastupealetungimisele ja ajasiwad punased mitmest külast meie posit-
siooni eel wälja, asudes I pat. ltn. Pedaki juhatusel Sergino - Ulgina -
Petrigina; II pat. ltn Hindpere juhatusel:  Juhnowo - Woroschilowo - Gilewa -
Schagnitsõi, sealt edasi asus 3 polgu 1ne pataljon.
23 augustil jõudsiwad 5 rügemendi ja 7da rügemendi III pataljoni kapten Uulbergi
juhatusel kindlustatud jooneni, lüües taganemisel suurte punaste jõu-
dudega lahinguid, neid kinnipidades ja purustades enesele teed. Weel
taganesiwad 6 jalaväe rügement, kooliõpilaste pataljon Tartust, skoutid,
Kalewlased ja suurtükivägi ning soomusrongid. 3 pataljoni koos-
seisus oli 23 augustil 4 kompaniid: 9 kompanii, ltn. Luik 27 meest,
10 komp. kapten Kallion 34 meest; 11 kompanii kapt. Reinthal 36 meest ja
12 kompanii kpt. Sakkeus, 28 meest, kokku 7 ohvitseri 115 meest, mehed oli-
wad sellest suurest taganemisest ja lahingupidamisest närwilikud ja väsi-
nud, mispärast rügemendi ülema ettekandel nimetatud III pataljon 1se ja
2se pataljonide peale ärajaotadi lisaks ja täienduseks, sest ka wiimas-
tes oliwad koosseisus kokkukuiwanud, kuna ohvitserid wastawatele
kohtadele kapten Reinthal 4da kpt. Kallion 2se kompanii, kuna kpt Sakkeus
gesti rinnust haawata, oli haigemajas 24 augustil 1919a. tõmbasiwad
rügemendi osad kõik oma endistele kohtadele lähemale ja asusiwad
Petrowo - Ulanowo sissearwatud. II pat. Krääkowas patül. ltn. Hindper,
kes Kostina külas haavata sai, aset. lpn. Husman kaitseraioon -
Poddubje - Nowaja, Sujewo - Wolkovo - Sagriwje Leski. 25-30 augus-
tini on 7da rügemendi  rindel Irboska joonel waikne, ainult ühe
püssi laskmine luursalkade ja piilurite vahel, samuti ka punaste
poolt harw laskmine suurtükkidest meie seisukohtadele. 31
Augustil tungisiwad punased varakult Schagnitsõi külast Volkowo
suurte kaotustega tagasi löödud. Mitmed külad põlewad meie
kergete ja kindluse raskete patareide, samuti 6e haubitsa raske
patareide laskmisest, meil on nüüd kontsenteeritud suurtüki
tuli esimest korda waenlase asukohtade ja kaewikute peale, kuna
niisugust senini ei olnud, sest ei olnud mitmekaliibrilisi suurtükka.
2 ja 3 septembril on kogu rügemendi rindel waikus, ainult luurajate
tegewus. Punased saatsiwad proklamatsioonidega erariietes isikuid, sa-
muti ka sõdurisi eestlasi ja lätlasi punawäelasi üle liini, et meie
rügemendi sõduritele neid välja jagada, kuid 2 septembril saiwad
poolt saawad ülespoodud, mis sõdurite peale hääd muljet ei jätnud.
4 septembril läks ltn. Pedak ära, andes pataljon üle kapten Uulbergile,
1ne pataljoni staap kolis üle Turokki, kus asus kpt. Uulberg. II pat. Krääkowas,
rügemendi staap Wana Irboskas; rügemendi raioon Belkowost, Polsoh-
newost kuni Leski sissearwatud.
Unusta ei wõi Teid iial
Ikka Teitest mõtleb meel
Südames mull õnne tundmus
Kui ma mõtlen Teie peal
Waimus uinun ma Te rinnal
Waimus annan Teile suud.
Selle järel armas noormees
Ära püüa mõtelda
Kust ma selleks julgust saanud
Teile nõnda kirjuta.
Tead armastus mis wägew
Hirmu kartust kautab
Selle asemele annab
Julgust mis pea wõidu saab.
On küll siiski wäega raske
Lootusetu armasta
Toob ka hauda ligemale
Sunnib sinna langema
Armu leegid mis mull rinnas
Kurptust walu teewad mull
Mängisin kurna lossi hoowis.
Walk, 6.VIII.19.
Sõitsin hobustega 1/2 6 ajal San-
gastest wälja. Umbes 2 1/2 tundi
sõites, olin reisusihil. Esimeseks as-
tusin Majanduse jaoskonda sisse,
kuhu pärast ka Klumberg ilmus.
Käisime seltsis söömas. A. Leopini
juures Moskwa uul. Kirjutasin
isale ja Adyle kirju. Ühe läkita-
sin L M.-le, paludes homme kell 16 il-
muda Wladimiri ja Tannenbergi uul.
nurgale. Saab näha, kuidas siis asi
läheb. Lõuna ajal läksime sup-
lemas: Abrams, Annik, Klumberg
ja mina. Wesi oli õige külm juba;
sügis näib lähenewat. Tont seda
teab, kuhu mul ööseks tuleb jäeda,
praegu istun küll "Ühistöös" ja joon
kohwi. - Kella 1/2 7 ajal läksime Abrams,
Annik, Klumberg ja mina "Säde" puh-
weti, kus õhtusöögi alla paar klahwi
ära wiskasime. Pead olid warsti
soojad. Kuni hilja ööni sai igasugu
tahe väljendajatena. Ainult osa neist seati välja
riikide kui sarnaste poolt. Kogu selle ühenduse ju-
riidiline külg ei olnud veel selgitatud. Kuid kõiki neid
jõude ühendas ühine tahe - võidelda enamlastega. Kuid
sellest ei jatkunud, et loodud jõudude liitu nimetada
riigiks. Liidu varjus võis veel areneda riik sellest orga-
nisatsioonist, keda liit toetas. Üldiselt oli levinenud vaa-
de, et Ulmani valitsus saab selleks.
Siiski rahvanõukogu ja Ulmani ajutine valitsus
põgenes Liepajasse ja sellega faktiliselt astus välja enam-
laste vastasest liidust. Sealjuures nende eneste vahel tekki-
sid lahkhelid. Sotsialistid lahkusid Rahvanõukogust, et
üleminna enamlaste poole. Radikaalsed demokraa-
did kavatsesid ka leppida enamlastega. Selles asjas
palun ülekuulata Gustav Zemgali. Ulmanis oli vä-
lismaal ja kavatses võidelda enamlaste vastu, kuid
mitte Saksamaa abiga. Ta lootis eestlaste, soomlaste,
rootslaste, taanlaste ja leedulaste peale. Eestlased lu-
basid oma vägede varjus vormeerida läti osa. Zālit,
Goldmanis ja Paegle arvasid, et lätlased võivad ise
ennast vabastada. Tulevat vaid armeed juhtida
baltlaste ja sakslaste vastu. Säeti üks vormel: en-
ne tuleb enamlasi väljaajada, ja siis sakslasi. Arva-
ti ka teisiti, et parunid olevad hädaohtlikumad
kui enamlased. Kalpaki väeosa ei lahkunud enam-
laste vastasest rinnest, vaid nurises Zāliti saksavas-
tase poliitika üle. Sellekohta palun tunnistaja-
na ülekuulata kindr. Balodi.
Kui ajutine valitsus oli Riiast põgenenud, jäin
Liivimaale ja organiseerisin enamlaste vastaseid
gruppe. Kuid nägin, et sellel praegust tegelikku täht-
sust ei ole, asusin teel Liepajasse üle enamlaste rinde.
Кресты, 20. VII.19.
Sõitsin kella 9 rongiga Tallinnast wälja.
Kuni Walgani läks sõit päris toredaste,
kuid Walgast - Pihkwani olid igas jaamas
wõimata pikad peatused. Petserist Пас-
ковой jaama läks korda skautide kraa-
mi wagunis edasi pääseda. Sealt aga edasi
läks ainult üks wagun, milles leivad
sees olid. Sõitsin weduri peal linna. Hu-
witust pakkus sild üle Welikaja. Ing.
Jürgens on selle igatahes algupäraselt
üles ehitanud. 23 tundi olin sõitnud,
kui Pihkwa jõudsin. Meie staabini,
mis Кресты´s asub, saab ligi 4 wersta.
Öö saatsin mööda tehnilise roodu staa-
bis. Meie meestel on olnud ägedad la-
hingud punastega. Meie kett on praegu
Fomkina, Sahodtse ja Podlippe külade
liinil. Kawatsen ühes teiste puhku-
selt ilmunud meestega liinile sõita,
järelwaatama, mida seal tehakse.
III rood asub Kebi jõe kaldal. Peale pik-
ka ja halba teed, mis pärastpoole otse
läbipääsematuks muutus, jõudsin III r. juurde
talle juurde roomates alla poole lohistades jättis lumme
weri punase raja jah were raja siis nirises sinna haawant
läbi riietuse oitsime teda istukill tema surus oma käe
haawatud rinnale ja sõprad siin ükski abi enam ei aita
kõik on hilja ma lähen igawiku oma isade maale kust
ei iialgi ole tagasi pääsu kuid teil sõprad on kohus wõita
ja mõ mõnigi teist tuleb mulle järele kuid järel jäänule
jääb wabatus ühtlasi muutus juba walguses surma
hingel helgus ta pea kohal ju lähenes kiirelt tema
südame kambrile wiimased sõnad mis ta soowis
kaaswõitlejate kätt surutes ja elust lahkutes ollime
kurwad ahastus tõstis hinge nutta naerda tahtsin
wihata lõppmata wihata ja kätte maksta jäi meie
pühamaks soowiks. Kantsime langenu Haana mõisa weel
wiimane waade langenulle wiimane jumalaga jätt ja
uuesti [..] ilm muutus juba päris pimetas tull tuul
ja tuisk rauges akas õued lund sadama peagi tuli
käsk tagasi tõmmata waenlaste pool jäi ka lasksime
õretaks puhkust wajasime meie kuid ka nemad tõmasime
mõne wersta tagasi kus kuskil talus ööbisime hobused
sadultud ja mehed püsse käest panemata, saabus walkega
hommik kui jälle teele asusime aga hoopis teises suunas
öö jooksul olli waenlane oma seisukohad maha jättnud
ja mõned head werstad Матуска Россия poole läind
nagu pärast selgus olli meie wastu Lätti wihasem komu-
nistitest koondadud kütti polk ühtlasi olewad nende
kautused wäga suured olnd surnute ja haawatute
poolest. Meie kautuste üld arw jäi mulle teatmata
aga päris wäike ka ei saand olla
Van. allohvitser Eduard Hansu p. Ermates'i
Eluloo kirjeldus
Olen sündinud 11 juunil 1895 aastal
Tallinnas. 1903 aastal astusin h-ra Umblio era algkooli,