Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Seda arwamist protokolli kirjutada.
ennam ei kõlbada, niisama olla temma naene kog-
gune ilma terwiseta ja ka temma 16 aastane poeg
olla tööle kogune kõlbmatta, peale see olla
tall weel 2 pisukest last ja kõige nende ainus
tuggi olla temma 15 aastane tüttar mis-
järrele temma muidu wäggise omma perre-
ga nälga pidada näggema (jääma) kui
mitte temma perremees Annus Mäggi neid ei
toidaks, seepärast palluda temma wallapoolt
abbi, et ta perremehhele mitte üksi kormaks
ei wõida langeda.
Temma perremees Annus Mägi kinnitas ka
Enn Grossi kõnnet ja lisas weel juure, et Enn
jubba 7 aastad ja temma naene 2 aastad
pärris haiged olla ja olla temma neid senni-
aeani toitnud ja awwitanud, mis temmale
aga ülleliig raskeks minna ja ei wõida tema
edespidi seda ennam üksi tehha, waid soowida
et wald temmale täis waese moon annaks.
Seepeale kostab wallatallitaja, et ta
seepärast temmale mitte heameelega moona
ei tahha lubbada, et Pööglest sisse
olla tulnud
Wollimeeste kogu tundis aga seda ärra, et
Enn Grossi kaebus mitte ilmapõhjata polnud -
ja et temma Karksi walla hingikirjas on
siis arwati temmale kolmas osa moona, -
see on 1 wakk rükkid ja 1 wak odre.
Kästi
Seda kirja panna.
Jaak Kotkus, wallatallitaja
Karksi wallakoggu 9 Decembril 1875. -
Kous ollid: kõik wallakoguliikmed.
Et wallatallitajal ja temma abbimeestel
ammetis olla, 3 aastad täis on, siis sai Keiserliku
3ma Pernumaa kihhelkonna kohtu käsku mööda
13 Nowembrist s. a. No 4252, nende uuesti wallimise
pärrast tännasel päewal täis wallakoggu
kokkukutsutud, - ka on sullaste, mõisarahwa
ja priirahwa saadikud uuesti wallida ja ka
wollimeestest seadust mööda üksjagu uuendada,
mis wallimine ja seadmine kõik nii sai ette-
wõetud, kuis jareltullewas nimekirjas ja
protokollis kirjutud
Karksis on hingearwu järrele wallatallitaja
4 abbimeest ja 1 aidamees wallida. -
Kui see kõik wallakogule tutwaks sai
tehtud, hakkati wallima: -
Wallatalitaja ja kirjutaja
andsewad üles, et neil Jaak Willem
soni protsessi asjas 2 sõitu lood-
rikki ja 2 sõitu Kreiskohtusse.
1 sõit aga Bocardisse teha tulnud.
Arwati kumbakiga 10 rbl.
sõidukuludeks mahaaewata.
wallawanem
kirj.
Jaak Kotkas
Jaan Sumbak
Jaak Sepp.
Jaak Wink
Mats Unk
Hen Mõttus
Hendrik Karu
Marg. Kanter,
Karksi wollimeeste koggu 26 Septembril 1875.
Kous ollid: Peeter Paiv, - wollimees.
Hans Ewert do
Mats Hennuk. do
Annus Pärn do
Hans Laane do
Jaak Jerv do
Jaak Paiv do
Hans Ain do
Jaak Wink, do
Hendrik Turri do
I Panni wallatallitaja Jaak Kotkas wollimeeste
kogule kihhelkonna kohtu käsku 17 septembrist s. a.
ette, arupidamiseks, see on kas Hans Woolmer, kes
omma terwise poolest kehw, pearaha maksu alla
tulleb wõtta wõi mitte ja kuis temma wanna
wõllaga jääb.
Wollimeeste kogu arwas ja kinnitas, et Hans Wolmer
kui üks kehwa terwisega innimene, see aasta pea-
rahha maksust lahti jääb, aga omma wanna
pearahha wõlg tassa maksma peab.
II Tulli wollimeeste kogu ette Märt Ruus ja pallus,
temmale pearahha maks mahhajätta, et tema
üks wigane innimene olla, mis ülle temmal
ka kohaliku kihelkonnast tohtri Meyeri tunniskiri
ettenäitata olli, et tall soolikud kuppisse käiwad
ja ta seeläbbi tööle kõlbmatta on. -
Wollimeeste kogu arwas ja kinnitas, et Märt
Ruus mitte weel omma haawade läbbi nii wigane
innimene polle, kes pearahha ärateenida egga
maksta ei jõua, waid niipalju küllalt weel
teenib, jääb ta pearahha maksu alla.
Seda kirja panna -
Jaak Kotkas, wallatallitaja.
Karksi wollimeestekogu 1. Nowembril 1875.
kous ollid: Jaak Wink, wollimees
Peeter Paiv do
Margus Kanter do
Margus Hennuk do
Jaak Jerw do
Johan Karru do
Jaan Tamberg do
Johan Jerw do
Johan Laatsarus do
Hans Sarw do
Tännasel päewal ollid wallawaesed, kes moona
wallapoolt
saawad, kokkukutsutud, et nende ülle arru
tehha, kui palju keegi moona peab saama ja
naeber: temma olla omma terwise poolest
koggune wiggane, et ta miski tööle ennam-
Karksi kogukonnawollimeeste kogu 12 Januaril 1877.
Kous ollid: Peeter Paio. - wollimees
Johan Karru, do.
Margus Joosep. do
Peeter Murrik, do
Enn Kanter, do
Endrik Turri, do
Jaak Kalts, do
Wallatallitaja Jaak Wink panni wolli-
meestekogule arwamiseks ja nõupidamiseks ette:
1, Kui palju wõib magasini wilja eest iga sugu wilja
pealt rahha wõtta:
Wollimeestekogu arwas ja kinnitas:
rükkide eest tsetwert = 6 rubla.
keswade eest, do 4 -
kaerde - eest do 3 -
2, Kuidas wallawaestele küttet saab muretseda.
Arwati iggal waesel 1 süld agu osta ja hind
saab wõetud kohtu trahwi rahhast.
3, Wallatallitaja Jaak Wink panni wollimeeste kog-
gule ette, et Karksi wallal oma kohtumaea
hädaste tarwis on ja Nujas nüüd kaupmehhe
Dreybladti maea saada on, mis selleks wäga
kõlbab ja tullulik on; kas tahab wald ise
Härra käest ärraosta?
Dreybladti maea ostmise piddi ollid:
Peeter Paio, - wollimees
selle wastu aga ollid:
Jaak Jerw
Margus Joosep
Märt Kukk.
Et suurem osa wollimehhi selle maea ostmise
pidi ollid, siis Kinnitadi:
Kaupmehhe Dreybladti maea Nujast saab
ärraostetud Karski wallamaeaks, hind
kunni 3000 rubla (kolm tuhat rubla).
aga ülle seda mitte; ostmise tarwis tulleb
keiserliku kihhelkonnakohtu läbbi
laekast rahha palluda: jault walla-
laekast pärris ärrapruukimiseks ja jault
priwat kassast laenuks. -
Karksis, 16 Detsembril 1881.
Juures oliwad: Wallawanem J. Wink.
Peakohdo mees: Henn Möhus
ja teised kohtu liikmed
Täna päew oli keik walla kogukond uue
ametnikude walimise pärast kokku kutsut
waks tehtud, et praegusel wallawanemal
ja tema abilistel 3 aastane ameti aeg
täis saamas, ja selle pärast tarwis uut
walimist ette wötta.
Kokko tulnud walla sulased, mõisa
sulased ja käsi töölised ehk handwergid
ja oma käe peal elawad prii rahwas sai-
wad käsitud. Kas nemad oma kümnikud üksi
kult, ehk üle hulga soowiwad walida ja
soowisiwad keik ühest suust üle hulga wa-
lida.
Selle peale saiwad mõisa sulaste
kümnikud walitud, nimelt:
1. Johan Karu
2. Johan Allik,
3. Peeter Jöks
4. Jaan Seller
5. Johan Torim
6. Jaak Wene
7. Peeter Rebane
18. Jaak Paev
9. Jüri Kals
10. Hans Kask.
Nende wasto ei olnud kellegil midagi
ütlemist ja oliwad nad selle pärast keik.
ühel meelel walitud saanud.
Nõava samati saiwad käsitööliste
ja priirahwa kümnikute walimine ette
wõetud ja saiwad walitsetud:
1. Margus Kaiel
2. Peeter Rengel
3. Johan Mikalai
7. Hans Ümarik
5. Margus Josep
6. Hans Sarw.
Nende walimisega oliwad keik ühest
suust rahul.
Nüüd sai talu sulaste kümnikute wali-
mine ette wõetud ja saiwad ühest suust walit-
setud:
1. Jaan Leedu
19. Jüri Pilk.
2. Jaak Ennuk
20. Johan Nöu
3. Peeter Kadak
21. Hans Turb
4. Peeter Allik
22. Mats Kits.
5. Johan Warri
23. Jaak Uuk
6. Märt Püks
24. Joh. Torim
7. Henn Suurmats
25. Hans Palutaja
8. Hans Israel
26. Hans Kiwisäk
9. Peeter Tint
27. Hendr. Turi
10. Peeter Soouts.
28. Hendrik Taklaja
11. Jaan Sörmus
29. Jaan Taklaja
12. Märt Waabel
30. Henn Rauks
13. Jaan Wari
31. Jüri Ilasmets
14. Märt Sörmus
33. Jaan Kaill
34. Hans Karu
16. Jaak Aino
35. Willem Reogel
17. Johan Ümarik
18. Henn Kapral
37. Henn Torim
Selle järele hakati päris ametnikuid
walima.
Karksi wollimeestekoggu 19 Mail 1876.
Kous ollid: Peeter Pais. - wollimees
Henn Mõttus. do
Henn Kanter. do
Hendrik Jakobi. do
Peeter Murrik do
Hans Ain. do
Hans Jakk do
Walla perremeeste soowimist mööda panni
wallatallitaja Jaak Wink, et rükki põllud
iggal pool kehwad on, wollimeestekoggule nõu-
pidamiseks ette, kui palju nemmad peremeestele
rükki seemne murretsemise tarwis raha abbi
wallakassadest lubbawad wäljaanda.
Wollimeestekogu lubbas ja kinnitas peremeestele
1 rubla rahhaabi igataadri peale wäljaanda
agga ainult neile, kellele wallatallitaja arwab
uskuwad - ja 2 aastaks ilma protsendita.
Kästi:
Seda kirjapanna ja protokolli
ärakiri kinnituseks Keiserliku 3" Pernu-
maa kihelkonna kohtule ettepanna.
Karksi wollimeestekoggu 7 Juulil 1876.
Kous ollid: Peeter Paio. - Wollimees. -
Jaak Paio. do
Annus Pärn, do.
Hendrik Jakobi. do.
Henn Kanter, do.
Peeter Murrik, do.
Margus Joosep, do.
Henn Mõttus, do.
Wallatallitaja Jaak Wink panni wollimeestele
nõupidamiseks ja arwamiseks ette, et nõdrameelelised
kahju tehha, ning wallale küütisid ja kullu, - mis
wollimeestekogu nõuaks wõtta nendega tehha. Jaak
Kanter olla küll Annus Kantert oma wastutamise
peale Hallikul pidada lubbanud, kui ta walla
poolt moon saada.
Wollimeeste kogu arwas ja kinnitas:
I, Mai Paio saab omma wannemate juure ahelasse
kinnipantud saama ja saab walla poolt: 4 waka
rükkid ja 3 wakka odre moonaks muist peab ka
temma mees Riidu Paio andma, - kui nemad teda
lasewad ärajooksta, wastutawad kõige kahju ja
pahanduse ette, mis selleläbi sünniwad
II Annus Kanter jääb Jaak Kantre hoolekandmise
ja wastamise peale, ärajooksmise korral Hallikule
oma wenna Henn Kantre juure ja saab walla
poolt 3 wakka rükkid ja 3 waka odre moonaks
III, Tiio Kullile lubbati wollimeeste poolt tännawuse
waeste ülle uus aru saab peetud, weel 1 wak rükid
ja 1 wakk odre.
Seda protokolli kirjutada
IV, Liisu Waablile lubati 1 1/2 waka rükkid ja 1 1/2 wakka keswi
monaks ja jääb ta oma õemehe juure Homuli 3 kuus korteri
V, Waene Mari Tirru saab 1 wak rükkid ja 1 wak odre.
Kästi.
Karksi wallaperremeestekogu 22 Aprillil 1876
Kous ollid: wallatallitaja Jaak Wink ja
wallaperremehhed, kui ka
kohtu- ja wollimehhed.
1, Panni wallitallitaja - Jaak Wink perremeestele ette,
et nemmad õppetaja käsu ja nõudmise peale pidid
üllesandma, kellel pimedaid innimeisi omma
majas on, 5-17 aastani.-
Aga ei üttelnud keegi omma juures niisugusid olewad.
perremeestele ülles, - et nemad ühtki ilma aasta-
tähheta, passita ega pearaha raamatuta
wõerawalla innimest omma juures ei tohhi
pidadada ega sallida.
Kes selle ülle astub, langeb seadusliku trahwi ja
wastutamise alla - ja politsei trahwi weel
iseärranis.
III Et poisid omma palka aast-aastalt ikka
tõstawad, ilma siin juures lugupidamatta, et
nemmad omma palka ja üllespidamist enam
milgikombel omma siitsaadik tööga perremehele
sisse ei teeni, misläbbi perremehhed suure
kahju saawad, siis arwas tänna perremeeste-
palga ärra järrele ennam tööd nõuda, kui
siitsaadik tehtud ja kinnitadi iga: Iga pois, kes kuni 100 rbl
1, Saab pois maakünni ja muu hobuse töö juures
üks tund söögiaega - ja teine tund, kus hobune
puhkab, peab ta jalgtööd tegema, mis perre-
mees juhhatab.
2, Rüaleikamise juures peawad läbbiseggi 3
innimest wakamaa päewas ärraleikama.
3, Linnakakkumise juures kakkub pois läbbi
segi päewal 700 peo linnu.
4, Linnaraatsimise juures raatsib pois päewal
panneb, siis 2000 peo päewas.
86.
5. Linnakolkimise juures teeb pois öö - ja päewa kohta
160 peo linnu walmis, öö kohta üksi 100 peo, paneb
teiseks päewaks linnad ülles, - küttab neid ja tallitab
auusaste hobbused omal seaduslikul kõrral.
6, Pois peab kõik uupi tööd sundimata ja wastupanemata
tegema, ega tohhi milgikombel, sõnnade egga tööga,
perremehhele wastuaeada.
7, Pois peab pühhapäewal ja igal aeal auusaste hob-
buste ülle walwama ja neid tallitama, niisama
sui kui talwel, egga tohhi pühhapäew egga millas-
ki perremehhe lubbata ega teadmatta koddust
ärraminna
8, Selle poisi käest, kes ennam palka tellib, kui 100 rbl
wõib peremees ka weel ennam tööd nõuda, sedamööda
kuis pois oma palka suurendab.
9, Kui pois neid töösid wälja ei tee, panneb perremees
seda kirja ja wõib aasta lõppul temma palgast
tegematta jäetud töö wäärtust ja kahju, mis
ta seeläbbi saanud, mahhaarwata, agga
õiguse põhja peal.
10. Lähhab pois pühhapäewal ehk muidu ilma
perremehhe lubbata kodust ärra hulkuma,
siis wõib perremees temmal selle trahwi päewa
palk mahhaarwata,- mis peremehhel agga
selleläbbi kahju sünnib, peab pois kohtuarwamise
järrele tasuma ja saab, kui ta weel ööse
ümberhulkunud, kohtu poolt kangeste trahwitud.
11, Perremehed peawad omma perret auusaste ja
mõistlikult pidama, neid tööle ja kõige hea
poole juhhatama, ega tohhi umas maeas,
kui ka töö juures, ilmaasjata lärmitseda
egga kakkelda - ei tohhi ommas maeas
ööhulkujaid ega rahha kaarti mängijaid
sallida.-
wangistamise trahwi alla.
Wallaperremeeste nimmel
Nenda olles siis Karksi kohtumehhed ollewa
Annus Mäggi, peakohtumees, Lut. usku.
Hans Wabel, - kohtumees, Lut. do
Johan Pallu, - kohtumees, Lut. do
Hans Järw - kohtumees, Lut. do
Hans Kits. - kohtumees, Wen. do
Märt Ewert - kohtumees, Wen. do
Mats Kanter - abbikohtumees, Lut. do
Jaak Kuill. - abbikohtumees Wen. do
Kinnitud.
Nii kui sündinud protokolli kirjutada, sün-
dinud wallitsemist moisa härrale üllesan-
da ja protokolli ärrakirri kinnitusseks
Keiserlikku kihhelkonna kohtu kätte
sata.
Jaak Kotkas, wallatallitaja
Karksi wollimeeste kogu 7mal Julil 1868.
Kous ollid: keik wolimehed.
Wallawannem panni wolimeeste kogule nou-
pidamiseks ette ja kinnitamiseks ette nende
noortemeeste poolest, kedda walla poolt hant-
wärgi ametid pantud õppima ja nüüd nende
ametide peale, mis keegi õppinud, peawad
kinnitud saama ja selle pohja peale nek-
rudi liisust rahu jääma.
Ametid õppimas ollid olnud:
Jürri Ümmarik seppaks
Karl Loitt müürseppaks
Johan Mikkalai, pumeistriks
Hans Kotkas, rougepanijaks
Jaak Jerw, pumeistriks.
Wollimeeste kogu arwas; et üllemal nimetud
mehed nende õppitud ametide peale peawad
nekrudi liisust rahu jäema.
Kinnitud:
Nii kui arwatud kirja panna ja
protukolli ärakiri, kui ka nimetud
hantwärgid selle asja kinnitamisse
pärast 12mes Julis s. a. Keiserlikku
3ma Pernu kihelkonna kohtu ette
Karksi wolimeeste kogu 26. Nowembril 1868
Kous ollid: keik wolimehed
Wallawanem Jaak Kotkas panni wolimeeste ko-
gule nõupidamiseks ja kinnitamiseks ette: Nende
laste pärast keda 2 aastad järestiku küla koolis
koolitakse, kui mittu aastad peab see laps keda
peremees 2 aastad küla koolis koolitanud pär-
rast koolitamist peremeest teenima, ja kui
laps pärast koolitamist kohe äralähab, kui
mehel kes teda on koolitanud tagasi tuleb
Wolimeeste kogu arwas ja kinnitas, et see
laps keda kaks aastad järestiku külakoolis
koolitud saab, peab kolm aastad järestiku
seda peremeest seadusliku palga eest teenima
kes teda on koolitanud ja kui laps tahab selle
peremehe juurest kes teda koolitanud kohe ära
minna, siis maksab see laps selle peremehele kes teda
2 aastad koolitanud, 6 rubla aasta pealt, 2 aasta kooli-
tamise eest 12 rubla: kui laps 1 aasta teenib ja 2 aastad
teenimata jättab, maksab kaks jagu sest arwatud
rahast ehk 8 rubla, aga kui ta 2 aastad teenib ja 1 teeni-
mata jättab maksab 3ma jau ehk 4 rubla sest arwatud
kinnitud:
summast.
Seda arwamist kirjapanna
Jaak Kotkas wallatalitaja
Keik need wolimehed, peremehed ja kümnikud
saiwad üksikult küsilud ja ütlesiwad oma
otsust "ja" sönaga sinna, et Peeter Wi
ritist isa ja ema toitjat ei saawad ja Hans
Wirit selle asemele kui üksik töötegia wa-
milis sele öigust wöiks saada.
Kästi: Seda meada kui sündinud
protokolli panna.
wöörmündrid
22 Septembril 1881.
Juures oli: wallawaam: J. Wink.
Eesseiswa asja pärast oliwad täna kok-
ku tulnud allseiswad
peremehed:
Jaak Suilg
Peter Reisbach,
Hans Jerw
Jaak Murik
Hans Wesik
Hans Kangur
Jaak Kiwisak
Peter Möisawald
Margus Lukas
Järi Hünerson
Jaak Kuill
Märt Suurwats.
Johan Kadak
Kümnikud: Wolimehed
Jaak Wint
Hans Ümarik
Hendr. Taklaja
Peeter Tint
Johan Kangur.
Kokku tulnud peremehed, wolimehed ja kümnikud
kes üksikult küsitud saiwad, ütlesiwad oma
otsust "ja" sõnauga sinna, et Peeter Wi
risest isa toitjad ei saawat ja Hans
wiris selle asemele kui ainuke töötegia
wanulist eestöigust wöiks saada
Kästi: Seda nenda kui sündinud
protokolli panna
Karksi wolikogu
14. Oktobril 1887.
Koos oliwad: Wallawanem J. Wink
Wolimehed: J. Mikolai
H. Karu
J. Kotkas
J. Joonas
J. Koill
Hans Taklaja
J. Ilusmets
J. Priimagi
H. Törwand.
Tänapäew sai pearaha reh-
nungi tegemine käsile wöetud.
Hingede hulk sai üksikult
läbi wõetud ja leiti maksjaid
hingi olewat:
498 luteruse
326 wene usulist
Kokku 824 hinge
Kokkuwöetud waeste wilja
rehnungi järele tuleb sell aastal
waeste wilja tarwis:
35 setwerti 22 karn. rükid.
35 " 22   "   odre.
Minewa aastane magasi-
kasu wili arwati jälle waeste tar-
wis ära pruukida ; Nimelt
10 setwerti rükid.
15 " odra
13  " kaeru
5 setw. Kaera arwati kirjutaja
palgaks anda, järel jäädawad.
13 setwerti kaeru saawad 3 rbl.
50 kop. wälja müütud.
Arwati tarwis olew waeste
wilja summa jälle magasinist
wötta.
Tarwis lähab, peale selle kui
kasu wili ära pruugitud saanud:
nüüd wõiwad karjas kaia; ei sa.
2, Enn Karu, naese ema Made, on üksik wäimees.
3, Mai Palu, mees weel tubli, aga wana, saab 1 wakk rükkid.
4, Annus Wene, tahab oma poea Jüri Palule abi, massust lahti, peab ise oma
last toitma
5, Hans Kapral tubli mees, teine moisa kubjas, teine õpetaja kutsar hä-
bematu nõudmine,
6, Jaak Tõhk 24 aastad wana, rätsep, pole muud wiga, kuid jalg wähe
wigane, tühi nõudmine, wõib ise palka kül teenida
7, Ruttu wana Märt Eewert, poead tütred otsalised, häbemata nõudmine
8, Mai Jõns, poeg moisa moonak, teine ka tubli mees, tühi nõudmin
9. Kadi Kulu wäga noor inimene ja häbemata nõudmine läheb kinni.
10, Hendrik Arak, arwamise pääle.
11, Reet Eewert 68 aastad wana, on poega lesest pärast kaswatanud, ei sa.
12, Kasper Säks, tühi nõudmine, tubli mees.
13, Kadi Mitt, tubli inimene, wäimees moonak, wõib toita, tüttar
tubli tüdruk; ei sa
14 Johan Palu, tubli, terwe mees, poead tublid mehed, ei sa.
15, Johan, Loitt tubli mees, ei sa.
16, Johan Wene noor pois, jalg wäha wigane, wõib parandada, ei sa.
17, Els Ilusmets kogune terwe, ei sa.
18, Mari Jaas terwe, ei sa.
19, Peeter Loitt saab witsad.
20, Mari Tiitmann, tahab oma poea Jaagule moona et wigane olla,
pois tubli, ei sa.
21, Mari Rauks eksind, tubli inimene, ei sa.
22, Ann Pürg, mees saab, naene ei wõi saada
23, Peeter Kuill, 2 tubli poega, wõib elada.
24, Johan Kõrgemägi tubli mees, ei saa
25, Tiina Korka lesk tubli inimene, woib ennast elatada
26, Mai Kapral palub oma mehe poolest et päärahamaha jääks
27, Hans Ahi, rätsep, jääb päärahast maha
Kästi. Seda kirja panna.
Wallatallitaja: Jaak Wink
Karksi walla wolikogu, 8. Nowembril 1879
Kous: Hendrik Suurmats, wolimees
Hans Wink, do
Jaan Kuill, do
Jaak Pork, do
Enn Luukas, do
Johan Kotkas do
No 12. Täna sai, wolikogule, walla maea wooder-
damise rehnung ettepantud:
50 tollilist lauda à 33 kop. -"- 16 rbl 50 kop.
50 do do à 42 " -"- 21 " - "
20 1 1/2 tollilist do à 40 " -"- 8 " - "
17 "-" 34 "
60 tollilist lauda -"- 20 " 83 "
10 palki -"- 6 " 90 "
180 laua wedu tüki eest 12 kop. -"- 21 " 60 "
palkide wedu - 6 palki à 60 kop. 3 rbl 60 k.
4 do à 75 "- 3 "-" 6 " 60 "
naelu läinud rehnungi järele -"- 16 " 25 "
Johan Karule 5 laua wedu -"- 11 " 50 "
Keldri puhtas tegemine ja parandamine -"- 11 " 60 "
Lukkud ja ingid poodile keldrile -"- 12 " 10 "
Akna klaasid - 12 tahwelt - " - 4 rbl 80
Tööpalk Männikule wooderdamise eest 80
kittimine ja sissesäädm. 5-96 10 " 76 "
Pakkambri riiuli ja klaas uueste tegemine 10
Treppi parandamine -"- 7
Poodi ukse raua kangide eest sepale tööpalka 3 " 75 "
Tubade lukude parandamine -"- 2 " 50 "
Summa 256 98
Wallamaea üüri sisse tulnud:
Kolme aasta päält 5.25.rbl. - kop
säält maha 256 98 - jääb - - 26.8 rbl 2 kop.
268 rbl 2 kop.
Siit saab wallamaea otsmise rahas
maksta
Priiwat kassasse äramärgitud -"- 239 rbl-
jääb 29 rbl 2 kop.
Kästi: Seda kirja panna.
Wallatallitaja: Jaak Wink.
Karksi walla wolikogu, 21. Nowembril 1879.
Kous ollid: wallatallitaja Jaak Wink
kõik kohtumehed ja wallakogu liikmed,
kuis alamal kirjutatud.
No 13. Keiserliku III. Pernumaa kihelkonna kohtu käsku mööda, 5. Nowembrist
s.a. No 4030, sai tänasel pääwal kohtumeeste walimine, ettewõetud, ja
olli selle tarwis wallawalitsuse ülewaatmise all terwe wallakogukokkukut-
sutud, et iga liige oma häält walimise juures annaks.
Karksi wallas tuleb hinge arwu järele walida:
1 pääkohtumees,
5 kohtumeest ja
2 abikohtumeest.
Kui see kõik wallakogule tutwaks sai tehtud, hakati walima.
144.
Karksis, 23. Januaril 1881.
Koos oliwad: Wallawanem: J. Wink
Wolimehed: Margus Turi
Peter Suilg
Hen Tõrwand
Jüri Ilusmets
Hans Karro
Joh. Mikolai
Joh. Kotkas
Hendr Taklaja
Hend. Suurmats
Jaak Priimägi
Et kohtumaea üürnik kaup
mees 1 oma korteri wäga
hooletuma korra sisse jätnud ja
toad selleläbi niiskeks jäänud ja
seenetama läinud, siis anti
Kui üürnik oma korteri
eest mitte paremine hoolt
ei kanna ja teda ei kütta
saab temale üüri kontraht
üles üteltud
Et kohtumaea ahjud korratumad
ja wangi hoonete sissemine sead-
mine hea ei ole, siis anti
Kohtumaea ahjud uuendada
nimelt köögist leiwa ahi,
mida kellegil tarwis ei ole
maha lõhkuda ja selle ase-
mele soe sein wangikam
bri ja kohtutua wahele te-
ha, sell moodul, et siis
ühe asemel 2 wargi hoo-
net saawad. Ehituse kor-
da toimetamine jäeb wal-
lawanema hooleks.
Nende Jaan Willemsoni käest
Holdre kogukonnakohtu läbi sisse
nõutud 146 rubla üle, tehti ot-
suseks:
Sellest summast 120 rubla
Eesti Aleksandri kooli jaoks
ärakinkida ja see raha
Sakala toimenduse läbi
Kooli peakomiteele kätte
saata. - Ulejäänud raha
summa jäeb esiteks lahti seis-
ma, kuni ses asjas protses
ülema kohtudest läbi on
Panni wallatalitaja ette, et
üks Tagawara kassas olew Liiwimaa
pantkiri aastast 1860 No 47607 wäl
ja loositud ja selleläbi protsentidest
37 rubla 50 kop kautsile läinud,- kes
seda kahjut pidada kandma, sest
et tema endal ses asjas mingit
süid ei tunda olewad.
See kahju jäeb tagawara laeka
enese kanda, sest et seda wal-
laametnikude meelega hoo-
letuse läbbi ei wõi tulnud
olewad arwata.
Wolimees Jaan Tõrwand arwas
kahju terwelt, Hans Karro ja
Jaak Priimägi aga pooleks wal-
latalitaja kanda jäewat, õigu-
se olewat.
Soldat Willem Willart oli
walla poolt üles pidamise abi nõud-
Temale ei mingit abi anda
sest et isi teeniw mees on.
Panni wallatalitaja wolikogule
möödaläinud 1880 aasta aruannet
ehk lõppu rehnungi ette, nimelt:
Tagawarakassa: Kästi: Simuli tare
palkide laen sisse nõuda. Kästi:
panti peremehi aga sundida oma
loosipaberid igakord enne loo-
sitamist ära kinnitada lasta ja
kinnitamise kirjad wallawa-
litsusele sisse anda.
Wallalaekas: Kästi: mahakir-
jutada et selle laeka juures woli-
kogul midagi ütlemist ei ole.
Wallamaea ostmise laenu pä-
rast aga uueste kohelkonna
kohut paluda.
Waeste laekas. Kästi: kogukon-
nakohtu juures sisse tulewa trah-
wi ja üleüldse alleshoitawa ra-
(Depositengelderbuch) pidada
Karksi wollimeeste koggu 20mal Augustil 1869.
Koos ollid: Carl Müller wollimees
Märt Turri do
Jaak Waabel do
Hans Torrim do
Johan Turri do
Jaak Josep do
Hans Tamberg do
Johan Kuil do
Hans Kits do
Hen Murri do
Mats Kanter do
Peter Torrim do
Wallatallitaja Jaak Kotkas panni wollimeeste koggule
nõupiddamisseks ja kinnitamisseks ette, kas seaasta walla
käest maggatsi wõlla eest protsenti tulleb wotta woi mitte,
mis asja wollimeeste koggu arwas ja kinnitas, et se aasta
weel mitte protsenti ei woi nõuda, sest et wallal maggatsi wõlg
wägga suur on ja iggal wõlgnikkul omma wilja kapitali tassu-
missega seaasta küllalti saab teggemist ollema, sepärrast
kästi
Sedda wollimeeste arwamist Keiserlikku IIIma
Pernuma kihhelkonna kohtule ettepanna ja sedda
kohhut palluda sedda wollimeeste arwamist, kas
ommalt poolt kinnitada, ehk kui se mitte woima-
lik polle, siis sedda palwet selle arwamisse kinnitusse
pärrast üllemas paigas; kus seadus kässeb,
ette panna. -
Jaak Kotkas; wallatallitaja.
Karksi wallakoggu 1mesel Detsembril 1869.
Kous ollid: moisawallitsus O. Winkler.
wallatallitaja J. Kotkas.
Keiserlikko 3ma Pernomaa Kihhelkonnakohtu kässo
peäle sai tännasel päwal sadikude walliteminne
moisarahwa, prirahwa ja wallasullaste seast ettewõetud,
mis tarwis keik täieealissed mehhed wallawallitsusse käsko
möda kokko ollid kutsutud.
Nimmekirja järrel aastast 1866 ja temma iggaaas-
taste muutmisse järrel on moisa rahwa seas 93 täisealist
mis järrel nende seast 9 sadikud wallita olleks. - Walla-
sullaste arw nimmekirja järrel Lit. D on 352 täisealist, mis
põhja peäle neist 35 sadikud wallita tulleks. - Prirahwa
klass on 67 täisealist suur ja tulleb nende seast 6 sadikud
wallita.
Üllemal kirjotud selletus sai wallaliikmetele teat-
waks tehtud ja sepäle wallitema hakkatud.
Said ühhelmelel wallitud:
I Moisa rahwa seast: Andres Rebbane, Lutt.
Johan Karro, wen. - Johan Wirrit, wen.
Johan Hallik, Lutt. - Mats Kuil, Lutt.
Jürri Märtson, do - Hendrik Kiis wen
Jaak Seller do - Mats Kurwits.
Nimmetud sadikudega ollid keik moisarahwas rahhul.
II. Prirahwa seast: - Jürri Ummarik, wen.
Hans Kotkas Lutt. - Jürri Pill, wen.
Jaak Wink Lutt. - Jaan Kiin, wen.
Margus Josep Lutt. -
Nende sadikude wasto polnud kellegil prirahwa seast
ütlemist
III. Wallasullaste seast: - Märt Tilla wenn.
Peter Timpson, wenn. - Peter Hallik Lutt.
Johan Jaas, do - Johan Sarw, do
Peter Turb, Lutt. - Hen Rist, do
Hans Kask, do - Märt Kaelas, wenn.
Jaak Ronk, do - Andres Ain Lutt.
Hans Ain do - Johan Sarw, do
143.
Karksis 10. Octobril 1880.
Wallawanem J. Wink.
Wolimehed: Hendr Suurmats
Jaak Pajo
Johan Kotkas
Margus Puri
Jüri Kangur
Hans Wink
1. Otsus: Keik soldati pojad, kes seni
aeani pearahast priid olnud
14 aastast saadik pearaha ala
2. Otsus: Hans Feldbach, Pajo käest tema
pearaha wõlg taga järele sisse wõtta
3. Otsus: Friedrich Säbelmanni käest
kes seni aeani pearahast prii
olnud 5 aasta pearaha 30 rbl.
89 kop taga järele sisse nõuda.
4. Otsus: Wilhelm Georg ja Johan Adolph
Takki pearaha maksjate auust
wälja jätta, neid aga wangi wii-
sil siia tuua lasta.
5. Waeste ülespidamise poolest, otsus:
1879 aasta kasu wili waeste üles
pidamiseks ära pruukida, nimelt
8 1/2 setwerti rükid, 12 1/2 setw. odre
ja 18 1/2 setwerti kaeru. Kaerad
tulewad 4 rbl. setwert wälja müia.
kasu
te jauks tarwis: 83 wakka rükkid
ja 68 wakka odre. Rükid arwati
magasinist, odrad ka sealt samast
wõtta, rükide hinnaks kinni-
tadi 7 ja odrade hinnaks 5 rbl.
setwert. Selle järel tuleb, peale
selle kui kasukaerte hind 74 rbl.
maha wõetud, walla pealt sisse
wõtta 232 rbl. 2 kop.
6. Pani wallatalitaja otsuse tege-
miseks wolikogule ette:
Karksi endisel ja praegusel kool-
meister Tiidul olnud enne juba
40 rubl. raha palka, peale selle
ja teine koolmeister Kukk ametis-
se säetud saavad, olla selle wii-
mase palk kihelkonnakonwendi
poolest 100 rbl. kinnitud saanud.
Nüid olla aga kolme wiimase aas
ta sees keiges 100 rbl. aastas sisse
wõetud saanud. Kas nüüd need
40 rbl. aastas kolm aastat taga
järele sisse wõtta tulla?
Mõlemad koolmeistred, Tiit
ja Kukk oliwad wolikogu ette
Kukk andis üles, et tema en-
dise palgaga läbi ei saada ja
paluda tema palgale, 100 rubl.
weel söögi raha juure.
Otsus: Need 40 rbl. 3 aasta eest
mitte enam taga järele sisse
wõtta, sest et see juba nõnda
olnud et uus koolmeister Kuk
60 rublaga aastas rahule pida-
nud jääma
Leppisiwad koolmeister Kukk ja
woli kogu nõnda
Koolmeister Kukke palk saab
esi otsa 120 rubl. aastas kinni-
tud, peale selle saab 60 rubla
möödaläinud, 3ne aasta eest
tema heaks wallast söögi ra
haks sisse wõetud.
Wallatalitaja andis teada
et Karksi wallawalitsusel praegu
6. Pernomaa kihelkonnakohtu
ees Holleri kogukonnakohtu
wastu, Jaak Willemsoni käest
Karksi wallalaadiku heaks
sisseriisutud raha intresside pä-
rast protsess ees olla.
Kästi: Wallatalitaja J. Win-
ki ja kirjutaja Kitzber
gile selle protsessi edasi
aeamiseks woli anda
walla nimel keige kohtude
juures ette astuda ja asju
toimendada.
Karksi walla perremeestekogu 12 Januaril 1877.
Timumatti luttri
Kurre do
Mõtsamatsi do
Timu Annus, puudus.
Masa Johan. luteri.
Kauksi Kotkas do
do Hendrik, do
Jõksi Henn, puudus.
Annimäe, lutteri.
Kiisa Jaan. puudus
do Peep do
Sep Kiisa, luttri.
Tindi Henn, puudus.
do Peeter, lutteri.
Puisemäe, do
Kaprali do
Pilgu Kanter,
do Kukk. do
Kekki Hans, puudus.
do Jaak lutteri.
Karutoosi, do
Kekkani. do
Jõksi Tamberg. do
do Torrim, do
Kurimetsa do
Tauli Rauks, do
do Luukas, do
Kõdare
Arraku Utsu puudus.
Birrn Peeter, do
WanaWiite lutteri.
Konnisimmu.
Wardirma - puudus.
Kitsi Kits. wenne.
-Kangur, do
Noorkitsi - puudus.
Pissina - lutteri.
-wana.wenne.
Lilliluuasse = lutteri.
I. Wallatallitaja Jaak Wink panni perremeestele ette,
kuidas nemmad õpetaja puid maksta tahhawad,
sest et mõis iga wenne kui lutteri usku tallutaalri
pealt ostja perremeeste eest puud ärrawõtta. -
Perremehhed kostsid:
Lutteri usu perremehhed, naad weawad kül nii kui
kõik, aga siis kui mõis annab, muidu mitte, sest et
mõis ostmise aeal ju kontrakti järele puud neile
mitte peale polle pannud, ise muretseda.
Wenne usu perremehhed: nemad olla teist usku ja
olla neil omma õpetaja, ega olla neil lutteri maksu-
dega midagi teggu.
Kinnitadi:
See asi kohtu kätte anda ja walliti pere-
meeste poolt kaebajaks, kes selles asjas
nende eest iga kohtu ette wõiwad astuda,
kus tarwis on - ja nimmelt:
Annus Mäggi
Peeter Kanter
Peeter Loitt.
II. Karrutoosi kattusse õlgi ja palke lubbas igaüks
ostja perremees 1 palk 4 süld pikk 7 tolli ladu ja pooled
õlled tallu summast anda
Karksi wolikogu 12mal Oktobril 1877.
Kous: Luttri usu wolimehed:
Johann Kotkas
Jaak Kotkas.
Hans Karu
Annus Pärn
Peetr Murrik
Henn Kanter
Jaan Pusemp
Henn Mõttus
Lutteri usu kooliwalitsuse üllesandmist mööda panni
wallatallitaja Jaak Wink wolikogule ette arwata
kes Karksi külakooli teiseks koolmeistriks jääb.
Kooli walitsuse ees olid pakkumas käinud: Märt
Kukk ja Märt Torim, aga mõllemad ilma
eksami ärategematta
Wollikogust arwasid: Johan Kotkas, Jaak Kotkas,
Hans Karu ja Margus Joosep, et neist kumbgi weel
eksami polle teinud, siis pidada nemad kous ollewa
rahwa ees, kas üks proowi kõne ehk lastekatsumine
tegema, muidu ei wõida nemad neid kumbgid ameti
peale arwata.
Wolimehed: Annus Pärn, PeeterMurrik, En Kanter
Jaak Puussep ja Enn Mõttus arwasid, et Märt
Kukk ilma kõige proowikõneta ja laste katsu-
miseta Karksi teiseks koolmeistriks saaks pantud,
sest et temma mitte ise koolmeistriks ei saa, waid
ühe wanema koolmeistri juhatamise alla jääda,
misjärele temal nüüd weel midagi proowikõnet
tarwis ei olla.
Et wiis wolimeest nelja wastu, Märt Kukke
Karksi teiseks koolmeistiks olid arwanud,
siis kinnitas wallatallitaja:
Wolikogu arwamise põhjusel saab Märt
Kukk Karksi walla teiseks kool-
meistriks; selle arwamise protokolli
ärakiri saab kooliwallitsusele ette-
pantud ja kooli wallitsuse käest
kinnitamist palutud.
Jaak Wink, wallatallitaja. -
110.
Karksi walla peremeestekogu 12. Oktobril 1877.
Kood ollid: Jaak Wink, wallatallitaja.
Ülpre Hans Ewert.
Ridamäe Hans Pallu.
- Märt Ewert.
Tindieest Annus Pärn
Riini Peeter Kangur
Pilli Annus Pärn
Mats Uuk.
Muriku Margus Kanter.
Hans Laane.
Ruttu Märt Ewert.
Kõwa Jakob Karl.
Puussepa Hans Leedu.
- Johan Kadak.
Kolda Jüri Mõttus
Johan Jerw.
Tartu Peeter Paio puudus.
Lanejagu Peeter Arro.
Turwa Mats Turri
- Andres Sep.
Araku Märt Kangur.
Ronga Jaak Joosep.
Mõnku Jaak Suilg
Kullesse Jüri Allik.
Karuannusse Peeter Murrik.
Nahkru Karl Rüüsak.
Karumärdi Jaak Pakal.
Pürre Hans Kaelas.
Kiinijaasi Märt Kukk.
Noormetsamatsi Hans Mikal
Sambla Peeter Kadak, puudus.
Masa Henn Rist
Muksi Jaak Kuill
Kiini Peeter Jerw.
Uilsti Hans Jerw.
Kauksi Mats Sep
Püksi Jaak Priimägi
- Jaak Wiilup.
- Laur Jerw.
Piibu Johan Suurmats.
Koni Margus Hennuk.
Ülemal nimetud rentnikudele panni wallatallitaja Jaak
Wink siit walla pärisostja peremeeste wahel 10 märtsil 1876
juhtuwa tulekassa õnnetuses üksteisele wastastiku abi-
andmise ülle, leping mahatehtud leping ettepantud, et kas
nemad ka ostjatega sellepoolest ühtenõusse heita tahawad
wõi mitte.
Rentnikud arwasid seda ka omalt poolt heaks ja lubasid
omalt poolt ka, kellele tulekahju õnnetus juhtub, anda:
200 rubla ehituse raha, 1200 puuda õlgi ja materiali
juure wedu; see on ostjatel ühesuurusel osal ärajautud.
Pärisostjad peremehed heitsid rentnikutega sellepoolest ka
wasstastiku ühte nõusse
Seda kõik protokolli kirjutada.-
Seepeale said kõigide wallaperemeeste poolt Ahjukubjaseks walitud-
Wakkiste külast:
Sudiste küllast
Matti Peter Kanter.
Kekkani Annus Mägi
Simuli Tonis Kasik
Jõksi Henn Luukas. -
Annisteküllast:
Mäekülast:
Jõksi Peter Mõisawald
Kitsi Hans Kangur ja
Need peawad ametid kolm aastad.
Ahjukubjade ahjud waatab üle wallatallitaja
4, Andres Rõigas palus moona: ei lubatud sugugi, et
tall üksik täisealine poeg on, kes teda toitma peab.
5, Palus Hans Kiwisak oma hullu poeale abi, et tall teda
järelpassides muidugi kulu ja waewa küllalt olla.- Ei lubatud
midagi, et isa kui tubli ja jõukas inimene tedaüllespidama
peab, kuni edaspidi saab, mis tarwis teha on,
6, Johan Pärs palus omale ka moona; ei lubatudaga
mitte, et tall waene tüttar muidugi saab, - ja tema
enne Jõulu päris waestele moona arwamise aeal
mitte rohkem ei nõudnud.
Seda kõik, kuis sündinud, korra-
pärast protokolli kirjutada. -
Karksi täis wallakogu 4" Jaanuaril 1878.
Kous: wallakoguliikmed.
Sai nüüd säädust mööda ühe jau wollimeeste
uuendamine ettewõetud, mispärast ka wallakogu
kokkukutsutud olli - ja tuleks tänawu aastal
uuendada 6 wollimeest.-
Lahti said:
peremeeste seast: Märt Kukk.
sulaste seast: Jaak Kalts
Hans Jakk.
mõisarahwa seast: Jaak Paio.
Nende asemele said wallakogu poolt ühhelmeelel
wallitud:
peremeeste seast: Henn Terwand, uuesti
Hans Kangur, do
Hans Wink, do.
sulaste seast: Jüri Ilusmets do.
Jaak Palutaja, do
mõisarahwa seast: Jaak Paio, paigale. -
Nii olleks siis Karksi walla wollimeeste
kogu 1878 aasta peale ollewa:
Peremeeste seast: Peeter Murrik, luteri.
Hen Mõttus, do
Jaak Kotkas, do
Hans Karru. do
Johan Kotkas, do
Hen Terwand, do
,Hans Kangur, wene.
,Hans Wink, luteri.
Sulaste seast: Jaak Puussep, luter.
Hendrik Puri, wene.
,Jüri Ilusmets, do
,Jaak Palutaja, lutri.
Mõisarahwa seast: Johan Karru, wene.
,Jaak Paio, lutri
Priirahwa seast: Margus Joosep, lutri.
Kui see nüüd wallakoguliikmetele tutwaks sai
tehtud, ollid seega kõik rahul.
Seda walimist protokolli kirjutada
ja ärakiri kinnituseks Keiserliku 3ma
Pernumaa kihhelkonnakohtule
ettepanna.
Karksi walla wolikogu 9mal Märtsil 1878.
Kous ollid: Johan Karru, wolimees
Jaak Ronk,
Jaak Kotkas,
Hen Kanter, do.
Hen Mõttus, do.
Hans Karro, do.
1, Panni wallatallitaja Jaak Wink wolikogule
arwamiseks ja kinnitamiseks ette, kas walla
magasinist wõib tõuwilja müitud saada, wõi
mitte, sest et seda liig palju aitas seista
Wolikogu arwas 100 tsetwerti keswi, à 4rbl
ja 100 tsetwerti kaeru à 3 rbl. - muud kui Jaak
Kotkas arwas keswa tsetwerti hing 5 rbl. jakaera
hind 4 rubla ja ainult oma wallarahwale müüa,-
2, Panni wallatallitaja Jaak Wink wolikogule
ette, et wallakirjutaja G. Rosenberg palka juure
tahab, kas antud saab ehk mitte.
Wiimaks pitka waidlemiste ja läbirääkimiste
järele lubbas wolikogule kirjutajale 50 rubla
palka juure, nii et see nüüd ühtesumma 300rbl.
juba wälja teeb. - Sellega lubas kirjutaja ka
jälle üks aasta edasi teenida.-
3, Kinnitas wolikugu wallatallitaja ettepanemist
mööda, et Juula Kiwwisäk oma haiguse
pärast wallakulu peale tohtri alla wiia.
Seda kõik, kuis sündinud ja
arwatud, protokolli kirjutada,
113.
Ülpre Hans " 1
Mõtsamatsi " 1
do Märt " 1
Noor-Metsamatsi " 1
Kiini Peeter " 1
Timu Märt " 1
do Mats " 1
do Jüri " 1
do Hans " 1
Masa Hen " 1
Kõwa wana " 1
do Johan " 1
do noor " 1
do Jaak " 1
Rauksi Mats " 1
do Hendrik " 1
Ronga Jaak. " 1
Kullesse " 1
do Laur " 1
Timumatti " 1
Jõksi Peeter " 1
Nahkru " 1
do Henn " 1
Piibu " 1
Piire " 1
Animäe " 1
Murassu " 1
Kiisa Peep " 1
Rebase " 1
do Jaan " 1
werte!
Karksi wolimeeste kogu 26mal Nbr 1868.
Wallawanem panni wolimeeste kogule arwa-
miseks ja kinnitamiseks ette: Kas sünnib ehk
peab laadiku rahaga wallale wilja osta woi
mitte; ja kui walla ladiku rahaga wili oste-
tud saab, kuidas peab siis seda ostetud wilja
walla rahwale wälja jagama, kas wolimeeste
kogu lubab wilja ostmise tarwis walla laadi-
kude seest raha wälja wõtta woi mitte.
Wolimeeste kogu arwas ja kinnitas, et walla
laadikude seest peab kül wilja ostmise tarwis
raha wälja wõtma, sest kui mitte wilja sisse
ostetud ei saa, siis wast tuleb kewade põllu kül-
wamise aeal seemnest puudus; ja kinnitasid
wilja ostmist ette wõtta küünla päewa aeal
Weebruari kuul. ja kui wilja ostma minnakse,
siis peawad keik peremehed enne moisa kokku
tulema, ja ülesandma, kui palju igaüks peremees
oma ja oma sulaste peale ostetud wilja arwab
tarwis tulewad, ja wilja nenda wälja jagada,
et igaüks maea peremees selle ostetud wilja eest
mis tema oma ja oma sulastega pruugib
wastutajaks ja tasujaks peab heitma, et
mitte walla laadiku raha raisku ei saa
Jaak Kotkas; walla talitaja.
Wallawanem Jaak Kotkas panni woli-
meeste kogule arwamiseks ja kinnitamiseks.
ette, Lutteri koolmeistre palka 15 rubla mis wolimees-
te kogu minewa aasta Jaanuari kuul maha arwanud
ja nüüd nõutakse seda palka kiriku wöörmündri
härradest wallawanema käest sisse, kas nüüd
wolimehed luba andwad, seda maha arwatud
koolmeistri palka wälja maksa woi mitte.
Wolimehed arwasid ja kinnitasid teised keik,
et selle pohja peal, mis eest nemad maha arwanud
see 15 rubla, koolmeistri palka, mitte wallawanem ei
pea wäljamaksma, waid kaks meest wolimeeste
hulgast lubasid Hen Jerw ja Johan Jerw seda maha
arwatud palka wälja maksa.
Siis pidi nüüd wallawanem seaduse järele sinna
juure jääma, kuida suurem hulk wolimeeste kogu
kinnitas:
Seda arwamist kirja panna.
Jaak Kotkas, wallawanem.
Wollimeeste kogu 30mal Decembril 1868.
Kous ollid: Märt Turi
Hen Jerw
Jaan Tamberg
Peeter Torim
Johan Jerw
Hen Muri
wolimehed!
Johan Laatsarus
Andres Kals
Johan Uuk
Hans Kits
Mats Kanter
Annus Mägi.
Keiserliku 3ma Pernu kihelkonna kohtu käsu peale panni wallawanem
Jaak Kotkas wolimeeste kogule keik wallakassade ja magasiini reh-
nungid ette ja andis keige nende rehnungide üle wolimeeste kogule täit
seletust, mis ka wolimeeste kogu wäga hästi rahul olli seda tunnis-
tawad nemad oma aluskirjadega:
XXX Märt Turi XXX Johan Jerw XXX Johan Uuk
XXX Hen Jerw XXX Hen Muri XXX Hans Kits
XXX Jaan Tamberg XXX Johan Laatsarus XXX Mats Kanter
XXX Peeter Torim XXX Andres Kals XXX Annus Märgi
XXX Annus Mägi, peakohtumees:
Magasini seisus: Selle juures ei olnud
wolikogul suuremat ütelda waid
kästi wõlgade sisseaeamise eest hoolt
kanda. Tanawuse aasta wõlgade-
ga lubati weel kannatada, kui
peremehed kõraliste inimeste
wõla eest wastawad
Puuduse trahwide perast tehti
otsuseks neid rahasid üles mär-
kida ja aasta lõpetusel woli-
kogule otsuse tegemiseks ette
panna, kuhu see raha jäeb.
Wallawanem Jaak Wink
Juri Ilusmets
Margus Turi
Henn Luukas
H. Suurmats
Jo.Mikalai
Sellsamal päewal:
Et Henn Tõrwandi, Hans Kangro
Hans Winki Jüri Ilusmetsa ja Jaak
Pajo 3 aastane wolimehe ameti
aeg täis saanud, Jaak Pork aga
wallast wälja läinud, siis tuliwad
nende asemele uued wolimehed
walida.
Kokkutulnud peremehed, üh-
tekokku 41 walitsesiwad soowi-
mise peale üle üldse ühel healel
ametisse: Jõksi Hans Torim
Eisu Johan Joonas
Tindi Hans Tõrwand.
Kokku tulnud kümnikud walit-
sesiwad ühel meelel ametisse
Hendrik Iisrael.
Wallawanem: J. Wink
Karksi peremeeste kogu
15." Septembril 1881.
Koos oliwad: wallawanem J. Wink
wöörmünder Mats Sepp
Juh. Kadak.
Joh. Kotkas.
Hans Taweti p. Wirit, kes tänawu aasta
nekruti loosi all oli wallawalitsusele üles annud
et tema wanem wend Peeter Wirit wigane ja tööle
kõlbmata olla, mis üle tal ka Kreistohtri Herra
poolt wälja antud lunastuse kiri olewat, ja sel-
lest mitte isa ega ema toitjat ei saawat, ja paluwad
walla kogu selle üle otsust teha lasta, kas wend
Peeter tööle ja wanemate toitjaks kõlblik on ehk
soowib wald, et temale, Hans Wiritele üks wanemate
toitmise eesõigus jäetud saab, sest et noorem
wend Hendrik alles alla ealine olla. Selle peale
saiwad kokkutulnud wolimehed ja peremehed
ja lihtrahwa kümnikud uksikult küsitud ja and-
siwad oma heali:
Jaan Waabel
Jaan Palu
Henn Tõrwand
Tõnis Kaasik
Peeter Suilg
Jaak Waabel
Peter Murik
Margus Ennok
Hans Torim
Hendrik Rauks
Jaak Kunimägi
Hans Rauks
Peremehed:
Peeter Pajo
Märt Ewert
Johan Rauks
Hans Ewert
Henn Rist
Märt Mägi
Hendr. Risu
Märt Kukk
Hans Laane
Andres Sepp
Annus Mägi
Hans Kant
Hans Luukas
Jüri Pakkal
Margus Loitt
Henn Torim
Henn Mõtus
Hans Leedu
Hendr. Karu
Margus Kanter
Peeter Rebane
Jaak Seller
Jaak Kanter
Mats Sepp
Märt Ruus
Jaak Ander
Mats Pikand
Margas Lukas
Peeter Jerw
Henn Kapral.
Jüri Allik
Peeter Loitt
Kümnikud:
Märt Kangur
Jaak Ennok
Jüri Mõtus
Jaak Ain
Johan Kalts
+++ Jaak Kotkas
+++ Hen Murrik.
+++ Mats Uuk
XXX JaanSep.
+++ Jaak Josep
XXX Hans Kunnimäggi
XXX Johan Kristal
XXX Jürri Pakkal.
XXX Enn Murri
XXX Jürri Mõttus.
Karksi wallakoggu 18mal Märtsil 1868.
Keik kohtumehhed
keik wallawalitsusse liikmed ja
wallakoggu liikmed, ni kuis
allamal kirjutud.
Keiserlikku 3ma Perno kihhelkonna kohtu kässu peale 27.
Webr. s.a. No 474. piddi kohtumeeste wallitseminne ette
woetud sama ja olli selle tarwis walla- ja moisawallitsusse
üllewaatmisse al keik wallakoggu liikmed, kui koggukonna
kohhus kokkukutsutud, et igga liige omma healt wallitse-
misse jures annaks.
Karksi wallas on ümberkirjutusse kirjade järrele
aastast 1867, 1167 meeste hinge ja olles siis tallurahwa seadusse
§ 328 järrele wallitseda ollewa:
üht peakohtumeest,
kaks abbikohtumeest.
Et, agga Kaksi wallas Lutteri ussu hingesid rohkem on, kui
wenne ussu hingesid, siis on peakohtumees, 3 kõrwalistniku ja
üks abbikohtumees Lutteri meeste seast walitseda ja 2 kõrwalist-
nikku ja üks abbikohtumees wenne ussu rahwa seast.
Kui se nüüd wallakoguletutwaks sai tehtud, hakkati wallitsema.
Siin wahhel wallitsemisse kirri.
Kui kous ollewa wallakoggu liikmete healed ollid kirja pan-
tud, olli nähha, et keige rohkema healtega wallitsedud ollid.
Peakohtumehheks, Annus Mäggi, 44 heallega Lut. usku
Kohtumehheks, Märt Ewert, 60. do Wen. do
Kohtumehheks, Hans Wabel. 41. do Lut, do
Kohtumehheks, Johan Pallu, 47. do do do
Kohtumehheks, Hans Kits, 72. do Wen. do
Kohtumehheks, Hans Järw 26. do Lut. do
Abbikohtumehheks, Mats Kanter 104. do do do
Abbikohtumehheks, Jaak Kuill 46. do Wen. do
Karksis, 7 Oktobril 1880.
Wallawanem: Jaak Wink
Wolimehed: Hendr. Suurmats
Hans Kangor
Juhan Mikolai
Tanapäew sai waeste moona ar-
wamine ette woetud ja olewad
selle tarwis walla waesed kokko
tellitud. Arwati:
1. Reet Uibule mitte enam moona anda
sest et tööle kõlblik
2. Annus Kanter jäeb Jaak Ümariku
hoole, toitmise ja katmise ala, kes
selle eest walla poolt peale 1 klassi
moona 40 rubla raha saab.
Jaak Ümarik oli sellega rahul.
3. Kadri Timpsonile aastas paar past-
laid anda.
Peale selle oliwad weel üles annud
kes walla poolt moona soowisiwad
1. Jüri Allik: Arwati 5 rbl. riiete raha
2. Hans Kapral: arwati mitte moona
anda, sest et isi alles tugew mees.
3. Reet Kangor: arwati mitte moona
anda, sest et isi alles rabe naesterahwas
ja temal 6 poega
4. Made Palu: arwati mitte moona an-
da, sest et seni aeani weel rabe ja wäi-
mees teda toitma peab. Wiimaks
arwati siiski temale 3 klassi moon
5. Ädu Sillaots: arwati mitte moona
anda, sest et temal poeg kes nekrudist
priiks ja ema toitjaks jäänud.
6. Hendrik Seller: arwati mitte moona
anda, sest et talu isa, tema ka
kui wana mõisa teener siiamaale
moisa herra poolt abi saanud.
7. Mari Rauks: arwati mitte moona anda
sest et isi alles rabe inimene
8. Johann Palu: arwati mitte moona
anda, sest et isi alles kärmas ja temal
pojad kes teda toitma peawad.
9. Juula Kiwisäk: arwati walla poolt
mingit moona anda, sest et töö-
tegija inimene
10. Mari Joosep: arwati mitte moona
anda, sest et wäimees nekrutist äm-
ma toitjaks priiks jäänud.
11 Johan Kaelas: arwati mitte moo-
na anda, sest et poeg toitjaks
nekrutist priiks jäänud.
12. Jaan Palu: arwati mitte moo-
na anda, sest et isi alles rabe mees.
nõuab
13. Jaak Sillaots oma poja Märdile,
kellel täit aru ei olla, arwati: Et
pois wolikogu ees wapper näitas -
temale midagi moona anda.-
14. Peeter Kuill: arwati mitte moona
anda, sest et isi weel töötegija ja
tema pojad teda toitma peawad.
15. Tiina Korka: arwati temale 3“
klassi moon anda.
16. Kasper Säks: arwati temale
3 klassi moon anda.
17. Els Kangor: arwati mitte moo-
na anda, sest et isi alles redse ja rabe
inimene
18. Ann Pürg: arwati mitte moo-
na anda, sest et tubli töötegija
inimene ja temal kaks poega.
19. Els Kangor II: arwati mitte
moona anda, sest et temale poeg
toitjaks nekrutist priiks jäänud.
20. Peeter Iisrael tahab korterit saa-
da. Arwati temale midagi abi an-
da sest et töötegija inimene
21. Mats Rist palub poega Willemit
pearahast lahti jätta, sest et wigane.
Arwati: pearahast lahti jätta.
Kästi: Waeste raamatu järele
13 waesele I klassi moon
19 " II "
23 1/2 " III " " anda
Wallatalitaja: Jaak Wink
Koolide eest Hoolekaadja kogu
nöudmise peale, otsust anda, kuidas
talwe läbi taar koolimaeas oleks.
Otsus: Iga üks, kelle kohus last
koolitada peab taariterad
omalt poolt andma.
Koolmeister Iisarel (õige usu kool)
annab üles, mis tema koolimaea
parandamise ja kooli inwentari-
umi asjade ostmiseks wälja annud.
1. 4 raud witsadega pangi - 2 r. 4
2. 1 raud tuur   75
3. 3 wanni raud witstega    3 -.
4 toopi - 50
5. 4 labidad - 2 " 60"
6. 2 lukku
7. 2 kirwest 3 - "
8. 1 latern 1-50
9. Koolilaste nimeraamatud 4 "1"
Summa: 18 r .31 k.
Need asjad anti koolmeistri
hoole ala, et ta nende eest wastu-
tawa peab.
Pani wallawanem ette, mis
kohtumaeast üüri sisse tulnud ja
mis sest rahast wälja läinud:
Sissetulek
Protokolli järele 8. Nowembrist 1879.
raha järele jäänud on 29 rbl. 2
1880 aasta üür. 225
1881   -"- 225
Summa: 479 rb 2 k
wälja läinud:
tulekassa raha 1880 aasta
eest 43 rb. 75.
tulekassa raha 1881 aasta
eest  43 " 75 "
Maea wärwimine 136 "30
Summa:223 r. 80
Transport 223 "80 k.
Ahju ja pogride ümbertege
1. poodist wöetud naelad, pliit,
järele - 11 r. 49.
2. Purmeistri töö Johan Mi-
kolaile 14 " 80.
3. Seppa töö rehknut, mis A.
le pantud sai. 2 " 75 "
4. Februari kuul 1880 üks uus 12 ".
korsten tehtud sai
5. Pottahi sooja seinaga ja üks
pliit tehtud, tööpalk. 30 " -
6. 1 korstna ots 11 jalga kõrge 8 " -
7. uue korstna tegemine - 11 "25"
1 ahi parandatud - 1 "
9 Kolm raud toru ahju pa-
rantamise juure  2 " 50 "
10. 30 katuse kiwi   45.
11. 1600 telleskiwi - 20 " 80 "
12. 60 pottikiwi 3 " 90 "
13. 3 wakka lubja - 1 " 80 "
Telles kiwide wedu:
Hans Piir - 4 rbl. 12 " 80
H. Palutaja 8 "80
15. H. Palutajale muu mat
riali 7.30
16. 9 saelauda - 5 " 40
Summa: 370 " 4
Jäeb wallawanema kätte raha 108 " 98 k
Sia juure tuleb weel seppa
Jüri Ümariku töö rehnung.
seda keik kuida säädinud
kirja panna.
Karksi täis wallakogu 7mal Jaanuaril 1869.
Kous ollid: Wallawanema abi Jaak Sep, walla-
wöörmündrid, wolimehed ja täis wallakogu.
Uue walla seaduse § 9. järele wolimeeste ühe jau
lahtiloositamise ja asemele walitsemise pärast ollid
tänasel päewal keik wolimehed ja täis wallakogu
kokku kutsutud.
Karksi wallas on hinge aru järele 16 wolimeest
ja said siis 5 wolimeest lahti loositud ja nimelt
loosisid ennast lahti
peremeeste seast: Johan Jerw
Jaan Tannberg
moisa rahwa seast: Johan Laatsarus
prii rahwa seast: Hen Jerw
Sulaste wolimehed jäid keik kinni
Nende lahti loositud wolimeeste asemele said
nüüd walla kogust keigist ühelmeelel ja ühest suust
walitsetud
peremeeste seast: Ronga Jaak Joosep
Jõksi Hans Tamberg
Jõksi Hans Torim
moisa rahwa seast. Palu Johan Turi
prii rahwa seast: Ainja Karl Müller
Pärast walitsemist said nüüd weel täie walla
kogule uue wolimeeste nimed nimetud ja küstud,
kas nemad ka keik nendega rahul, mis peale keik
ühest suust "ja" kostsid.
Nenda oles siis Karksi walla wolimeeste kogu 1869.
aasta tarwis:
peremeeste seast: Ronga Jaak Joosep lut.
Kure Mats Kanter lut
Tindi Peeter Torim lut
Jõksi Hans Waabel lut
Jõksi Hans Tamberg lut
Jõksi Hans Torim lut
Karuannuse Hen Muri wen
Kitsi Hans Kits wen.
sulaste seast: Kiini Johan Uuk wen.
Metsamatsi Andres Kals wen.
Kurimõtsa Hans Rooland wen.
Karumärdi Johan Kuil lut.
Puise Märt Turi lut.
moisarahwa seast: Andres Rebane lut.
Palu Johan Turi wen.
priirahwa seast Ainja Carl Müller lut.
Nii kui sündinud protokolli kirjutada.
Jaak Sep, wallawanema abimees
Karksi wollimeeste koggu 2sel Aprillil 1869.
Kous ollid: Peter Torrim,
Jaak Josep.
Mats Kanter,
Hans Torrim,
Hans Kits,
wollimehhed
Andres Kals,
Jaak Waabel,
Johan Uuk,
Jürri Pakkal
Mats Uuks;
Wallawannem Jaak Kotkas panni wollimeeste
koggule noupiddamiseks ette, kas Kõwwa Hen Jerwe
maea peab Õige ussu rahwa laste koolimaeaks saama
ostetud woi tahtwad nemmad monda muud maea selle
tarwis murretseda.
Wollimeeste koggu arwas ja kinnitas: Hen Jerwe
maea saab Õige ussu kooli maeaks ostetud ja sai kaup
Jerwega nii ärra räägitud ja mahhakinnitud, kuis
allamal kirjutud:
Hen Jerw annab omma maea, mis temmal Kõwwa
Johan Jerwe ma peal on, ühhes kõrwal ollewa lau
116.
Karksi walla wolikogu 28mal Septembril 1878.
Kous ollid: Johan Kotkas, wolimees
Jaak Kotkas, do.
Jaak Puussep, do.
Jüri Illusmets, do.
Jaak Paio, do.
Heen Terwand, do.
Hans Karru, do.
Hans Kangur do.
Hendrik Turri, do.
I. Wallatallitaja Jaak Wink panni wolikogule ette, et
Keiserliku 3ma Pernumaa kihelkonnakohtu poolt olla
temale suusanaga üllesantud saanud, Jaak Ümarik
ja Hen Kanter, kes nõdrameelega Annus Kantre pärast
wallawalitsuse ülle kaebtust tõstnud, kui kõige lähemad
sugulased, Annus Kantre wöörmündrideks ehk järele
waatajateks nimetada ja kohtu poolt selleks ka
kinnitada lasta.
Wolikogu arwas walla poolt Annus Kantrele ülles-
pidamiseks anda: 1 tsetwert rükkid, 1 tsetwert odre ja
15 rubla raha ja kinnitas temale wöörmündrideks
Jaak Ümarik ning HenKanter, kes tema moon
wäljawõtawad, temale korda mööda seda kätte-
annawad ja järele passiwad, et Annus Kanter oma
nõdrameelega kellegile kahju ei kurja ei saa teha, kelle
ette nemad wastamisele wõetud saawad
Seda protokolli kirjutada ja Jaak Ümarik
ning Hen Kanter oma wöörmündri ametisse
kinnituseks kogukonnakohtule ettepanna.-
II Said walla waesed wolimeeste poolt läbipraagitud,
kes walla poolt üllespidamise abi palusid ja arwati
wolikogu poolt heaks: I Klassi moon: 3 wana waka
kumbagid wilja ja III klassi moon 1 wak kumbagid;