Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Kotleb Rosenberg
Jakob Tokolm
Juhhan Weelman
Jürri Wehnik
Jakob Knik
Jürni Pauman
Jürri Prous
Juhhan Park
Tallitaja J Wahlberg
sel 19m Januaril 1878.
Wao mõisa herra Staatsrath von Rennenkampff
laskis Tallitaja läbi Wolimeeste kogule ja wallale ette-
panna, et mõisa herra maksab ise selle raha, mis selle jõe
puhastamise ja kraawi leikamise ette tuleb maksta, aga
ükspäinis selle tingimisega, et walla peremehed peawad
aastal 1878 keik seda üles wisatud mulda, mis kaewamise
juures on jõe kaldale wisatud, - kas ärawedama ehk
laiali laotama, igaüks oma tükki pealt, ja et edas-
pidi peab igaüks kelle krundi see se kraaw jookseb.
selle peale watama, et se jõe kraaw puhas on, ja
et se mitte puu nottitega ei sa äratäidetud.
Jaan Jürjens.
Mihkel Weisberg
Anres Weisberg
Jakob Plumfelt +++ Tallitaja J Wahlberg.
Karel Rosenberg
Tomas Tambson
Jak Meibom
Jürri Martins XXX
Lauda külles kolme seinaga sea laut: 10 rbl.
2.) Suurem ait:
pikkus: 3 sülda: 3 1/2 jalga.
laius: 2 "
kõrgus: - " 6
olest katuse ja leigatud salwede ja põrmandaga ja
3) Weikem ait:
pikkus 1. sülda 5 jalga
laius: 1 " 3 "
saega leigatud laudadest põrmandaga ja õlest katus
Need kaks aita saiwad ühte kokku takseeritud 85. "
4.) Heina laod.
1. Ladu heina maa peal uueste tehtud: 20. "
1, Ladu koplis uus õlest katus tehtud. 10. "
5.) Kaew.
6. 4. Puust rakked 7 jalga sügaw 6. "
6. Kartufli kelder.
Pikkus 1 1/2 sülda, laius: 7 jalga, süggawus: 8 jalga:  25 rbl.
Summa: 246
Et nende hoonete hinna alla panemine ülewal
tähendatud koos olejate poolt ühe suguse hääle
andmise ja oiguse järele on sündinud tunnistawad.
oma all kirjadega:
Kohtu peawanem
I. Korwamees
abimees
Hans Deener
Jakob Deener XXX
Jaan Weiberg XXX
Johan Weiberg
Pääru Turk XXX
Palwe !!
Mina Eduard Jaani poeg Wiik palun
Eesti maa Ewangeliumi Lutteruse Konsistoriumi
kui on wõimalik mind Palamuse Õpetaja
tunnistuse põhjal lahutada ilma teiste
tunnistajate ette kutsumata, siis palun
seda teha kirjatega ühes saadan ka Palamuse
Õpetaja poolt wälja antud tunnistuse ligi
Et naene minu juurest kuri tahtlikult
ära läks ja minu juurde enam millgi
tingimisel elama ei luba tulla.
Eduard Wiik.
Kuremaa wallas Palamuse kehelkonnas
Ronniwerre kulas.
N 2943
24. apr. 1920a. ilmusid minu kutse peale
õpetaja majasse lepituse katseks abielu asjus
Eduard Jaani poeg Wiik ja tema abikaasa Ida
Lepituse katse jäi tagajärjetaks. Eduard Wiik
oli küll walmis leppima, kuid tema abikaasa
Ida mingil tingimisel leppida ei tahtnud.
Tormas
A. Kusik
29. mail 1920a.
Õpet
Nr 332.
12 nowembril 1918 a. kui Sakslased rahu te-
gid, anti mind ühes teiste Prantsuse liin
olewate sõjawangidega Prantsuse walitsusele üle
kust ma wiimati 7 juulil 1920a. jälle
oma kallile, Iseseisvale kodumaale jõudsin,
aga mis leitsin ma siit eest? Kõigil, kellel
abikaasa, kellel lapsed j.n.e. jälle nägemise
rõõmus lahkelt terwitades vastu wõtsid, kuid
minul ei jäenud kohta üle kuhu oleks reisu-
väsinud
väsimusest puhkama heita, sest minu abikaa-
sa oli kõik minu varanduse ära pillanud
ja müünud. Ning mis mulle veel selgust
andis: oli tema, kui minu endise truu abikaa-
sa poolt täitsa laebamata nähtus ja teguwiis:
Jumal oli veel õnnistanud teda lapsega
mis siis juba 2 aastane umbes oli.
Eelpool näidatud tõenduste peale põhjen-
dades, ei wõi mina enama oma abikaasaga
ära lepida, sest temal oli oma laiteid
ühes samasuguste sõpradega ja nendelt saa-
dud laps. Sellepärast palun Teid, mind
temast lahutada ja ka minu lapsed
tütar Alide sün. 21 juulil 1908 a. ja poeg
Härbert sün. 3 juunil 1910 a. minule jätta kelle-
le ma tahan endiselt tõsiseks isaks olla
Lisa: Laulatus-tunnistus Jaani kog. 2- Pihh. ringkonna
õpetaja seletus ja Emma Piilbaki adress.
Tallinnas Th. Piilbak.
7. 1. 21 a.
Selle palwe kirjaga ühes saadan mina ka Palamuse
Õpetaja poolt wälja antud laulatuse tunnistuse kaasa
ja era lehe peal weel ka tunnistajate üttelused, mis
iga tunnistaja tunnistada teab.
Tunnistajad.
1. Metta Wisnapu Juhani tütar Kes teab et naenepaha
tahtlikult minu juurest ära läks ja minu juurde
enam tagasi ei tulnud, ja et naene: et tema minule
tunnistanud on et tema Ugu Ärnitsaga enne laulatust
3 kuud raske jalgseks on jäänud ja et naene õhtu
külase läks, peale kella kaheksa, ja öösi peale kella
12. kodu tuli. -
2. Anette Wisnapu Juhana tüttar, teab et naene Ida minule
tunnistas et tema Uugu Ärnitsaga 3 kuud enne minuga
laulatust raske jalgne on olnud, ja teda on ära triigitud
ja tema selle sünnituse sigade kätte on annud, ja naene
mitme kordse nõudmise peale minuga laua kirikuse
ei tulnud öösite külas käis, minu keeldu ei kuulanud
ja naene peale pulmade kohe on awaldanud, et tema minu
juures kaua ei ela temmal teine peigmes on keda tema
rohkem armastab kui minu, ja tema teiste sunnil mulle
olla tulnud.
Metta ja Anette Wisnapud Juhani tütred elawad nüüd
3. Ida Wiik Juhani naene teab tunnistada, et naene tõendas
Ida Wiiki juures olekul, et tema minule seda tunistanud
on et tema Ugu Ärnitsaga raske jalgne on olnud, ja minuga
mitte laua kirikus ei tulnud.
4. Anna Karu Kusta tütar teab seda sama just mis Ida Wiik
Juhani naenegi.
Mõlemad Ida Wiik Juh. naene ja Anna Karu elawad
Tartu maakonas Laiuse wallas.
U. Tatari tän. No 7 krt 1
elutsev. Frits Piilbaki
Jaanuari kuus-1921a. juba antsin mina Ees-
timaa ew. lutheri usu Konsistooriumile palwe, ühes
tarwisminewate dokumentidega, minu abielu la-
hutamiseks, sisse; kuid siia ajani ei ole weel
minu mitmekordsete järele pärimuste ja seletuste
peale waatamata, mingisugusele selgusele jõud-
nud, ainult trööstid; nagu oleks minul ae-
ga küllalt, kuna ainult hädalisemad asjad kii-
remalt (umbes 6 kuu jooksult) saawad läbiharuta-
Silmaspidades, et mina, kui ilma sõja algu-
sest sõjawangina Saksamaal wiibides, kuni 7 juu-
sa awaliku eluga kõik minu waranduse ära pilla-
nud, ning ei loobu sellest ka nüüdkid weel, sest
meie säeduslikust abielust päritud 2 last
(kooli ealised) võrgutab tema nii tihtigi, oma näi-
seliku kawalusega igasugustele paludele, nagu
elu kogemustest ära langenud inimene kunagi, mis
sugugi noortesse elluastujatele, head seemet hinge-
sse ei külwa, näutuseks: oli puhus, kus mina oma
tütre Aliidega (12 a.v.) saatsin õpetunni raha ära, kuna
aga tema lapsele tee peal wastutulles, ning teada saa-
des raha ligiolemisest, wõtis sealt omale tarwismi-
newa summakese. Nii korduwad näutused sage-
daste ja sellega ühes ka muud kuritahtlised plaa-
nid, mõjuwad minu majapidamise ja laste
korraliku kaswatuse peale wäga halwalt.
Olen ka mainitud wäärnähtuste kõrwalda-
miseks Politsei wõimude poole pööranud, kust
20 jaan. 1921 N 150,
Tallinnas Uus Tatarski t.
Nr 7 krt. 1. elutsewa Theodor
Piilbak'i
1908 aastal astusin mina Theodor Juhani p.
Piilbak Emma Pauliine Hansu t. Israeliga abi-
elusse ja elasin temaga korraliku abielu kuni
20 juulil 1914.a ilmasõja algul Vene sõjaväkke kut-
suti, kus ma 31 augustil 1914 a. Tilschiti linna all
Sakslaste kätte vangi langesin. Esimesel wõimalu-
sel kirjutasin oma abikaasale, misspeale kah vas-
tas ja missugune kirjawahetus kestis kuni 15
juulini 1915a. Peale seda vaatamata minu mitme-
kordsete järeleotsitawate kirjade peale, ei saanud ma
temalt ühtegi vastust, mispuhul ma ilma min-
gisuguse teaduseta oma abikaasa ja kahe lapse
üle jäin - tema enda poolt, ainult veikesed märgu-
anded teiste endiste kodumaa sõprade poolt
kirjalikul teel, tegid minule niipalju selgeks,
et ma enam temalt ei ootanudki mingisu-
gust wastust; sest ta oli mind juba unustanud
ja omad elu kogemused kõik kaotanud
pordu eluga.
Palamuse Opetaja Doll teab et naene mitte enam minu
juurde elama ei lubanud tulla, ja minuga mingi teel kokku
ei leppi minu selle pärast on taimanud et tema minu oma
meheks ei pea. -
Laiusel 31 Jannuaril
Eduard Wiik
Jaani poeg.
Ida Jüri tütar Wiik sündinud Amjärw
elab nüüd Palamuse kihelgonas Kurema wallas.
Tallinna Jaani Kogudus.
2. Pihtiringkond.
"21" dets. 1920 a.
Kõrgeauulise
No 2132
Eestimaa Konsistooriumile
Tallinn, Kaupmehe tän. 4.
Telephon No 1030.
Sellega on mull auu kõrge-
auulise Eestimaa Konsistoori-
umile teatada, et mina
lepituskatse abielu paari
Theodor Piilbak, Juhani p.
ja Emma Pauline Israel
Hansu tütre juures ette
võtsin, kuid lepituskatse
ei annud jaatawad
tagajärge.
H. Hansson
Tallina
Jaani k opet
Laulatustunnistus
Wäljawõte Tallinna Jaani II. Ewangel.-Lutheruse usu koguduse
laulatute nimekirjast Eestimaal 1908. aasta No 26.
Tõlge
Aastal ükstuhat üheksasada kaheksa 1908.
märtsi kuu kolmekümnemal 30 päewal
aulatas kirikuõpetaja Grohmann
peigmehe
Elukoht Tallinn
Sündimiskoht Pühalep
Usutunnistus ev. lutheruse
Perekondlik seis poismees
Iga abielusse astumisel 31 a.
ruudi
Emma Pauline Israel, Hansu tüt
Sündimiskoht Tallinn
Usutunnistus ev lut.
Perekondlik seis neiu
Iga abielusse astumisel 20 a.
Selle tõlke sõnasõnalist ühesugusust ülemal tähendatud nimekirjaga tõendab
kirikupitsari juurdelisamisel
Tallinnas -
sub fide pastorali
detsembrikuu 21. päewal
H Hansson
Tallinna
No 2131.
Jaani kirikuõpetaja
Eestimaa Ewangeliumi-Lutheruse
Konsistoriumile
29 juunil 1919a. ilmus minu kutse
peale minu juure Palamuse kirikumõisa
lahus elaw abielupaar Eduard Wiik,
Jaani p., ja tema naene Ida, Jüri Am-
järw'e tütar.
Minu lepitamise katse peale ütles Eduard
Wiik, et tema oma naese uuesti tagasi
wõtab ja kõik naese wanad süüd maha
jätab, kui ta kui auus perenaene
hakab elama. Selle peale wastas Ida
Wiik, et ta oma mehe juure tagasi
ei lähe ja temaga leppida ei wõi.
Palamusel,
AWestrén-Doll
12 jaanuaril 1920a.
Palamuse õpetaja
Laulatuse tunnistus-
(Palamuse kiriku laulatuse register 1918a. No 26.)
Tuhat üheksasada kaheksateistkümnendal
(1918) aastal seitsmendal (7) juuli kuu päewal
laulatati Palamuse kirikus:
Irawerest: Eduard Wiik, Jaani p., poiss-
mees,
Kuremaalt: Ida Amjärw, Jüri t., tüdruk.
s. f. p.
12 jaanuaril 1920 a.
AWestrén-Doll,
No 29.
Eestimaa Ewangeliumi Lutteruse Konsistoriumile,
Eduard Jaani poja Wiiki poolt
ette kantud palwe, kes elab Tartu maa-
konnas Torma kihelkonnas
Laiuse Wallas Irawere külas
Alandlik palwe!
Mina Eduard Jaani poeg Wiik sain Jüri tütri Ida
Ainjärwega laulatatud 7. Juulil 1918 aastal, aga peale
laulatuse awaldas minu naine Ida, et temal teine peig-
mees olla, keda tema rohkem armastab kui minu. -
peale pulmade nuttis tema teist peigmeest taga, ja kahetses
et tema rikuse pärast minule olla tulnud teiste sunnil,
Ka kohe peale pulmade selgus et minu naene tema eneste
ütlemise järele, peale leerimise, sugugi laua kirikus ei
ole käinud, tahtsin mina omanaesega Idaga laua kiriku
minna, naene tahtus aga pidule minna, kus tema wana
peigmees olla, kui mina ei lubanud, hakkas tema wanduma
ja pahandama, üteldes: see on loll inimene kes rikkuse pärast
mehele läheb nagu mina. Oleks mina Ärnitsale läinud,
see oleks kõik nii teinud, kuida mina oleks, tahtnud, läks sängi
ja ei tulnud, enne kui teisel pääwal wälja, ja minuga laua
kiriku ei tulnud mitte. Peale selle tuli awalikuks et minu
naene enne laulatust selle sama, Uugu Ärnitsaga raske
jalgseks oli jäänud, mida tema ise minule üles tunnistas.
minu juurest ulga aega ära oli minu keelust olimata, ja
selle aiga sees ära oli kautanud, seda keik tunnistas tema
minule ise ülese, ja et tema sigade kätte olla anud selle
Miina olla teda triikinud kes elab Rääbise külas. - Ka
Torma Õppetaja Laasile, tunnistas tema, et tema minule
Selle palwe kirjaga ühes sadan mina ka Palamuse Öpetaja
poolt wälja antud laulatuse tunnistuse kaasa, ja era lehe
peal weel ka tunnistajate üttelused, mis iga tunnistaja
tunnistada teab.
1. Metta Wisnapu Juhani ttüttar kes teab et naene paha
tahtlikult minu juurest ära läks, ja minu juurde enam
tagasi ei tulnud, ja et naene ütles et tema minule tunnistand
on et tema Ugu Ärnitsaga enne laulatust 3 kuud raske jalgseks
on jäänud ja et naene õhtu külase läks peale kella kaheksa ja
öösi peale kella 12. kodu tuli.
2. Anette Wisnapu Juhani tüttar. teab et naene Ida minule
tunnistas et tema Ugu Ärnitsaga 3 kuud enne minuga
mitme kordse nõudmise peale minuga laua kiriku ei tulnud
Öösite külas käis, minu keeldu ei kuulanud, ja naene peale
pulmade kohe on awaldanud et tema minu juures kaua
ei ela. temal teine peigmees on keda tema rohkem armas-
tab kui minu ja tema teiste sunnil mulle olla tulnud. -
Metta ja Anette Wisnapuud Juhani tütrid elawad nüüd
Tartu maakonas Wõttikwere wallas.
3. Ida Wiik Juhani naene teab tunnistada et naene tõendas
Ida Wiiki juures olekul, et tema minule seda tunistanud on
et tema Ugu Ärnitsaga raske jalgne on olnud, ja minuga mitte
laua kiriku ei tulnud. 4. Anna Karu Kusta tüttar teab seda sama
just mis Ida Wiik naenegi. - Mõlemad Ida Wiik ja
Anna Karu elawad Tartu maakonas Laiuse Wallas.
seda kõik on tunnistanud. Peale selle kui ta juba terweks
oli saanud hakkas tema jälle öösite külas käima kui
mina kodust ära juhtusin olema, ja oma liiderliku elu
edasi elama teiste naese mestega minu keelust hoolimata
peale selle kutsus teda keegi teine liiderlik naiste rahwas
ööseks enese juurde, kuhu tema ka minna lubas. Küll mina
keelasin teda et nii suguste paha ja liiderlikude inimeste
ga mitte midagi tegemist ei pruugi olla, aga seda ei wöt-
nud tema mitte kuulda, kui naene arwas et mina õhtu
peale kella kaheksa juba magama heitsin läks tema ikka sina
mina läksin teda taga otsima, leitsin uksed kinni olema
sisse ei saanud, aga kuulsin läbi akna et minu naene seal
sees oli, ja ühe liiderliku mehega juttu aias, kelle pärast
üks teine abielu paar, mõne pääwa eest Õppetaja juures
lahutust palumas käis. ja kes ka minu naisele alba nõu
andis, ja mina kuulsin neid sõnu mis minu naene selle
mehele ütles: hoitke teie Jumala pärast, et teie neid juttusid
wälja ei räägi mis mina teile kõnelenud olen siis minu
mees lööb minu maha ja et mina siin käisin ja nemad
laimasid mind kõik suguste rumalate sõnadega. Kuimina
naist Teisel hommikul noomima hakkasin läks tema peale
selle paha tahtlikult, ilma et tema minule seda oleks üt-
telnud kuhu tema läheb, minu juurest ära, ja ei tulnud,
enam tagasi. Olime kord Torma Õppetaja juures kokku
lepimas, aga naene Ida tõendas et temale Isa talu koha
on lubanud, ja temal uus peigmees walmis olla ja tema minu
juurde enam ei tule, tema palub aga lahutust.-
29. Juunil 1919. aastal. Olin mina oma naesaga Palamuse Õppetaja
juures kokku lepimas, aga leppitust mingi teel ei saanud, et
mina naist küll tagasi kutsusin, aga naene tõendas
et Isa temale talu koha on lubanud, kui tema minu järele taga
si tuleb siis Wennad wõttawad naesed ja tema talu kohast ilma
wõib jääda tema tagasi ei tule. - Et mina talupidaja
olen, ja ilma naeseta wõimalik kohta pidada ei ole, ja meie
juba rohkem aastad lahus oleme elanud, Palun
mina temast jäädawalt lahutada!
Tunnistajateks annan mina ülese 1. Metta Juhani
tüttar Wisnapu, kes teab tunnistada et naene paha
tahtlikult minu jurest ära läks ja enam minu
juurde tagasi ei tulnud, ka teab Metta et naene min-
nule ütles et tema minule tunnistanud on et tema Ugu
Ärnitsaga raske jalgne on olnud, ka teab et naene õhta
peale kella kaheksa külase läks ja öösi peale kella 12. kodu
tuli: 2.) Anete Wisnapu Juhana tüttar teab et naene
minule tunnistas, et tema Uugu Ärnitsaga raske jalgne
on olnud, ja et teda on ära triigitud, ja tema selle sünituse
sigade kätte on annud. Ka teab et naene mitme kordse nõud
mise peale minuga laua kirikuse ei tulnud ja öösite külas
käis, ja minu keelu ei kuuland, ka teab et naene peale
ei ela, et temal teine peigmees on keda tema rohkem
armastab kui minu, ja et tema teiste sunnil minule
Wõttikwere wallas Tartu maakonas. 3) Ida Wiik, Juhani
naene teab tunnistada, et naene tõendas Ida Wiiki juures
olekul et tema minule seda tunnistanud on et tema Ugu
Ärnitsaga raske jalgne on olnud, ja minuga mitte laua kiri-
ku ei tulnud. 4.) Anna Karu Kusta tüttar teab seda sama
mis Ida Wiik ki Anna Karu ja Ida Wiik Juhana naene
elawad mõlemad Laiuse Wallas, Tartu maakonas.
Palun ka Palamuse Õppetajad Dolli üle kuulata kes teab
et naene mitte enam minu juurde elama ei lubanud tulla.
ja minuga mingi teel koku ei leppi ja minu selle pärast on
laimanud, et tema minu oma meheks ei pea. -
Olen talu pidaja ja üksinda mitte wõimalik ei ole kohta pidada
palun mind temast jäädawalt lahutada. ja kõik lahutuse kulud
tema kanda lükata. Alandlik paluja Eduard Wiik
Laiusel 31. Jannuaril
aga senni abi ei tõuta, kunni tema ametlikult
minu on.
Mainitud põhjustel pööran tungiwa palwe-
ga Teie poole, et Eestim. Konsistooriumi
tähelpanu rohkem asjapeale juhtida, minu abi-
elu protsesse rutulisemalt läbiwaatamiseks, wasta-
sel korral ähwardab mind eluähwarduste katas-
trofia kuristik, mille äärele ma praegust, oma
üleannetumast abikaasast paisatud.
Lähemad seletused peensustes olen juba
kõik Konsistooriumile sisseannud.
Teie lahke wastutulelikuse peale lootma
jäädes
Augustil 1921a. Alandlik paluja Th. Piilbak
ka dekoratsioone meisterdanud ja ala-
ti õpetaja juhatusel lava korraldanud.
Õppeaasta vältel vanemad klassid
korraldavad omavahelisi teeõhtuid
ettekannetega, kuhu on ka siis õpe-
tajad palutud. Traditsiooniks on ku-
junenud 6. klassi kevadine teeõhtu-
lõpuõhtu.
Koolis töötas gaidide rühm prl.
J. Rasumova juhatusel ja noorkot-
kad hra. V. Raua juhatusel.
vastavad tervishoiunõuetele, seda aitab
selgitada järgnev tabel
1934/35 õppeaastal
1935/36 õppeaastal.
Kõikides klassides õhu keskmine tem-
peratuur on +18ºC järele. Põrandaid
pestakse kõikides klassides 4 korda aas-
tas ja õlitatakse 3 korda. Esikut, rõiva-
ruumi ja õpetajatetuba pestakse kord
Kool asub keset asulaid, siiski
eemal kärarikkast seltsimajast ja
õllepoest. Ehitus on raske, kohmaka
välisilmega, lisaks õudsa ja pika
pimeda koridoriga, ühekordne paeki-
vihoone. Ristkorral on korteriteks kaks
tuba.
Koolimaja ümbritseb korralik mu-
ru, lillepeenarde, elavaedadega.
Kaugemal on mänguväli, spordi-
plats. Mänguvälja piirab pulk-
aed. Viljapuuaed on asutamisel,
mille asukohaks valitud soodne
ja viljakas maaala. Valmistasin
koolile aiaplaani ja asusime selle teos-
tamisele. Elavaedade materjali saami-
seks istutasin hulga taimi puu-
kooli.
Väljakäigukoht asub kahjuks väl-
jaspool koolihoonet, kuid täidab kui-
dagi enda ülesandeid. Koolihoone si-
saldab 11 tuba, neist 4 klassi, 2 kööki,
Õpilaste isetegevus.
Õpilaste isetegevust püüab
kool alati õhutada ja arendada.
Eelmistel aastatel on koolis töö-
tanud õpetaja juhatusel õpilaste
kooperatiiv, kuid olude sunnil on
see asutis pidanud uksed sulgema
ja töö lõpetama, õpilastest ei ol-
nud enam ostjaid.
Kuid koolipeod on need, mis
panevad alati kogu õpilaspere sü-
2 koridori, lisaks veel puukuuri.
Klassidest on üks lõuna, teine ida,
kolmas põhjapoolsete akendega.
Kuna mõlemal õppeaastal tarvita-
ti kolme klassiruumi, jäi üks klass va-
baks tarvitamiseks vahe-, võimlemise-
ja poiste käsitöötundidel. See võimal-
das klassides õhupuhastuse. Klassid
on ruumikad, kuid valgust on vähe
kõigis klassides. Akna ja põranda-
pindalade suhted on ühel 1:8, teisel 1:8
kolmandal 1:15. Klassides on suured
ja vanamoelised ahjud, mis neelavad
rohkesti ruumi ja puid. Klassiruumid
rahuldavad hädalisi esteetilisi nõudeid
ja jätavad kulunud mulje. Vallasumma-
dest ei jätku igaks aastaks raha valgete
lubiseinte kriitimiseks, nii et need hõõrdu-
vad laiguliseks samuti on põrandad ku-
lunud muhklikuks. Ainult üks ruum
on tapeeditud ja paneelitud. Et lapse
hing on vastuvõtlik kõigele ümbritsevale,
13. okt. sain teate ja 17. okt. pi-
din tööle asuma. Koht asus mulle
täiesti tundmatus nurgas. Ent päe-
val pääle teate saamise istusin aga
oma truu sõbra, jalgratta, selga, ja
algas sõit kohale. Piserdas vihma sa-
dada ja tee oli porine. Ka ümbrus oli
mulle, kes ma olin kasvanud Otepää-
mägikupleil, täiesti võõras, talumatu.
Ei ühtki mäge, küngast, kõikjal vaid
madal, tasane soo ja mets. Kuid
jõudnud pärale, läbi ja läbi märg,
võttis mind väga lahkelt vastu sa-
mas algkoolis töötav koolivend. Sa-
muti oli ka väga lahke ja vastu-
tulelik ka koolijuhataja, kelle pool
ööbisingi.
Et koolimajas korteriks ruume
ei olnud, siis pidin asuma elama
kuskile lähedalolevasse tallu. Leidsingi
nud ajad jutustavad" ja 4. kl. - J. Adam-
son "Jutustisi kodumaa ajaloost". Tarvita-
me ka Adamsoni ajaloo töövihikuid. Seni
kui teiste klassidega suuliselt töötatakse, vas-
tavad õpilased õpperaamatu abil kirjalikult
küsimustele. Pärast kontrollime vastused ühi-
selt. Töövihikutele on nende halb paber mii-
nuseks. Tindiga sinna kirjutada ei saa ja
pliiatsikirjal on ikka kalduvus korratu
näida. Ka jooniseid on sinna vesivärvide-
ga halb teha. Ruumi jätmisel küsimuste
järel pole igakord vastuste pikkust arves-
tatud - mõnikord on ruumi nii palju, et
ei oska temaga midagi pääle hakata, tei-
nekord tuleb jälle puudus. Aegajalt teeme
kontrollteste.
Koduloos võtan teisel ja kolmandal
klassil 2 tundi nädalas ühise teema ja
kolmanda klassi kolmandal eraldi tunnil
käsitan maateadusele, ajaloole ja loodusloole
köitvust aga ka meetodi teenimist
ja kasvatuslikkust. Tüütud on aabitsa-
osas näit.:" Kuule Aino, meie karul on
kell kaelas"
"Onu kinkis Ainole kuus õuna, Kaks
õuna sai emale" jne.
"Lepa põõsas on linnu pesa" jne
Neis esinevad küll lastele tuttavad
esemed ja toimingud, aga kuivpro-
tokollilisel käsitlusel. Eriti kassi
ja roti võitluses. Puuduvad värsked
lapsepärased võrdlused ja elustav tunne.
Laste enda väljendus on sageli ilme-
kam. Õnnestunumaid palu aabitsas:
"Vesi voolas vulinal ..." edasi antud
vee vulinat.
"Piiri pääri pääsukene, ..." edasi antud
lindude laulu.
"Aino unenägu, "Lapsed vaaatamas
ja kuulamas pasunakoori", - hääde
rütmi ja muusikaliste väljendustega
Rahuldav on ka esimene salm luuletisest.
koosolekul kustutas nimetatud summakese hoopis eel-
arvest, põhjendades oma teguviisi sellega, et majandusaasta
on kehv. Jäi mulje nagu oleks selles suhtes siiski veidi ker-
gemeelselt toimitud.
Kuna Aleksandri vald üks suuremaid Võrumaal
(liidetud endised kolm väiksemat). on siin ka koole mitu:
Väimela 5 kl. ja 2 kompl.; Joosu 4 kl. ja 1 komplektiline.
Pragi 4 kl ja 2 kompl. ja Tilsi 6 kl ja 4 kompl. Sellest
nähtub, et Tilsi kooliringkonda kuuluvad 5. ja 6.kl õpilased üle
kogu valla. Pääle selle õpivad Tilsi algk. 5. ja 6. kl. osa
naabervalla Põlgaste lapsi: umbes 4 km kaugusel Til-
sist asub Põlgaste "Lahe" 4.kl algkool. Sel põhjusel on
ka Tilsi algkoolis õpilaste arv 5. ja 6. kl suurem alg-
klasside õpilaste arvust; asiolu, mis põhjustab 5 ja 6 klas-
side tegutsemise iseseisvate klassikomplektidena
Nii on õpilasi 1 ja 2 kl. 32; 3 ja 4. kl 24; 5 kl 34 ja 6 kl 23.
Kõige halvemad töötingimused on 5. kl. Sääl on õpilasi
koos mitmest koolit, igaüks oma teadmiste pagasiga. Sellest
tingituna on 5 kl. õpilaste edasijõudmiste % ka kõige
madalam.
Töötame ainesüstemis. Minu tunnid on ena-
masti 6. kl, nii olen ka 6 kl. juhataja. Tunde oli-
6 kl emakeel - 6 nädalatundi saksakeel 5 nt. matemaat
5nt; joonistam. 1nt. 5.kl saksa keel 5nt; matemaat. 5nt.
joonistamine 1nt ja 3. ja 4.kl joonistamine 2nt, kokku 30nt
6. kl emakeele tunnid jaotasin vaheldamisi: üks tund
kirjandust, teine grammatikat. Kirjandustunni õpperaa-
matuks olid "Huvitaja VI", mulle endale käsiraamatuiks
Joh. Käisi "Teel töökoolile", Kasvatuse aastakäigud ja
R. Reimani "Kirjandust koolile." Grammatika tunnis pol-
nud üldse õpperaamatuid, nii kasutasin ise käsiraamatuna
Puusepa "Kirjakeele algmeid," ning säädisin endale üldiseks
nõudeks: anda võimalikult vähe reegleid, kuid seejuures ka-
sutasin grammatika tunnid päämiselt ortograafilise (ins-
tinkti) mälu arendamiseks, kasutades toetuspunktina pää-
miselt kuulmist. Ei saa ütelda, et tagajärjed halvad
oleksid olnud: aasta alul, oli klassi üldine tase õigekir-
ja seisukohalt täiesti nõrk, praegu, kui mitte hea, siis
täiesti rahuldav. Takistusi tekitasid vaid need õpilased,
kes omavad mälu nägemistüübi. Kui teistega sai nii lä-
bi, et etteütluseks valitud pala korra ette lugesin ei
aidanud see meetod nende juures. Katsetasin nende juu-
res sellega, et lasin pala läbi lugeda. Etteütlus oli
paremini kirjutatud. Raskem oli õpilaste suulise ene-
seväljendusega. Lihtsat lugemistüki sisu ei antud keegi
korralikult edasi, esimeseks veaks oli asiolu, et õpila-
sed tikkusid jutustama raamatu sõnadega ning teiseks
kasutati väga vähe kaudset kõnet. Muidu näiteks toi-
mides lug loetud pala tegelaste analüüsi leidus sa-
geli päris originaalseid ideid. Individuaalse tööna
olid erinevad ülesanded ühise pala läbi töötamisel.
Sageli õhutasin õpilased vaidlustele sel juhul
arenes töö vaidlus-koosoleku korras, kus alul olin ise
koosoleku juhatajaks, hiljem vahetevahel ka mõned
õpilasist. Teemid saime lugemispaladest: Kas Jakob oli
Mareti poeg (Tuglase "Inimese varjus")? Kas toimis arst
õieti, kui ta Tooma välja andis (Vilde: "Tooma tohtris")? j.t.
Matemaatikatunni õpperaamatuks 6. kl oli Veski
ja Grünthali oma. Oleksin sügisel küll meelsamini võtnud
mõne teise õpperaamatu, kuid minu tööle asudes oli haka-
Rannu asunduse 6-kl algkool asub
endises härrastemajas. Koolis õppis 1934./35.
õppeaastal 92 õpilast kolme määralise õpeta-
ja - koolijuhataja prl. Lodi, pr. Jürgensoni
ja hr. Metsalinnu - ja praktikandi juhti-
misel. Komplektideks oli koondatud 1. ja 2,
3. ja 4. ja 5. ja 6. kl.
Koolimaja ümbritseb 1.3 ha suurune
vana mõisa park põliste puudega. Enne
tunde ja vaheaegadel jooksid õpilased so-
biva ilmaga väljas. Ka võimlemistunnid
olid võimaluse korral väljas.
Õpilaste riideruum oli korraldatud
ruumikasse koridori. Koridoris asus ka pe-
sunõu.
Klassiruumid olid suuruselt vasta-
vad õpilaste arvule, samuti oli rahuldav
valgustus. Et erasissekäigud puudusid, pi-
did õpilased tunni ajal teistest klassidest
läbi käima, mis aga siiski segavaks ei
Tutvunemine: jaotused +° ja -°. Keemis-
temperatuur, 0 punkt. Tahvlil harju-
tusi kraadide märkimisega. Vihikusse joo-
nistasime kraadiklaasi. Celsius ja Reau-
mur termomeetrid.
Õppevahendid: Celsius ja Reaumur kraa-
dikl.; papist kraadi mudel.
Ilmakaared
Ilmakaarte määramine loo-
duslikkude esemete järele (tähed, päikese
seisund, puud). Ilmakaarte nimetused.
Ilmakaarte määramine tahvlil ja pabe-
ril. Vihikusse joonistasime ilmakaared,
nende sihid.
Õppeabinõud: traadist ja papist ilma-
kaarte mudelid.
hiljem. Leidsin enda kogemusel
olevat vääri m ja n paigutuse kõrvu.
Kuna mõlemad on nasaalid ja esinevad
üksteist järel, siis jäävad nende tähe-
kujud kergesti segama üksteist
(kahel õpilasel). Tähed on selged, suu-
red lihtsavormilised ja muutuvad seda-
mööda vähemaks kuidas rohkeneb tekst.
Meetod nõuab lihtsavormilise - liht-
susatud antiikva tutvustamist lastele
ennem. Huvitaja I ajab aga selles süs-
teemi segi. Suured tähed on toodud
koos väikestega, kusjuures aabits kau-
gelt rohkem kasutab väikesi tähti. Esi-
plaanil on väike täht. Lugemiku väike
tähestik toob segadusi suurtega kir-
jutamisel. Kirjutamine peaks olema
loetavate tähtede mällu kinnitaja,
siin on ta aga ennem lõhkuja. Väi-
kesi tähti on raskem kirjutada keeru-
lisema vormi tõttu, eriti a, ä ja e.
Tekstilt nõuame elulisust, lapse
Lõpetasin seminari kursuse Tartu Peda-
googiumi juures 1934. a. kevadel ja omanda-
sin eksamitel sama õppeasutise juures õpeta-
jaameti kandidaadi tunnistuse. Praktika-
aja täiteks töötasin 1934./35. õppeaastal Ran-
nu valla Rannu asunduse 6-kl. algkoolis
praktikandina 11 nädalatunniga ja 1935./36.
õppeaastal praktikandina sama valla Tamme
5- kl. algkoolis 14 nädalatunniga.
ppetöö alul oli kooli-
kohustuslikkude laste arv 75. Teistest
kooliringkondadest käis siin 6 õpilast.
Seega kokku 81 õpilast. Õppeaasta
kestel lahkus üksikuid õpilasi, kuid
tuli ka juurde. Kool töötas õppeaas-
ta vältel järgmise koosseisuga:
käsitada ei saa kui ühe klassiga töötades,
on tagajärjed siiski rahuldavad. Ka huvitab
maateadus õpilasi rohkem kui näit. ajalu-
gu.
Tööõpetuses on koos poiss- ja tütarlap-
sed. Poisid on sellel õppeaastal ainult papp-
tööd teinud. Senini on valmistatud sule-
pää- ja pliiatsi karp, rahakassa ja neljava-
hega lauakarp. Tütarlastele koolis varem
kunagi naiskäsitööd ei ole õpetatud. Olen esime-
ne naisõpetaja selle kooli ajaloos. Algasin va-
nema klassi õpilastega töödest, mida nad
kodus ei olnud teinud, ja mis varemate klas-
side kursuses ette nähtud. 4-nda ja 5-nda
kl. tütarlapsed heegeldasid sügisel, tegid rist-
pisteil töö ja siis valmistasid mõlemad käsi-
töö koti, kaunistades selle pistetega. Praegu
on 5-nda kl. tütarlapsed käsil paikamine
3-nda kl. tütarlapsed heigeldasid sügisel
villasest lõngast mütsid. Praegu kaunistatakse
Oktoober.
Loodus sügisel.
Õppekäik Raadi parki.
Vaatlesime missugused muudatused olid
suvest saadik looduses toimunud. Lehed
olid kollaseks läinud, mõned puud juba
pool raagus, lilli plnud näha, rohi oli
nagu kulunud, päike ei paistnud enam
soojalt.
Linnud laakuvad meilt.
Pikem seletus pääsuke-
sest. Kuidas pääsukene pesa ehitab, mil-
lest toitub, kuidas poegi lendama õpe-
tab, neid söödab, võitlus varblasega, pesa
kinni müürimine. Mitmesuguseid pääsu-
keste liike. Lahkumine meilt ja pikk tee-
kond lõunasse. Teel olevad hädaohud ja
kord kerge pole lahendada. Poisil oli
südamel teisigi patte ja kevadel ta
saadeti XI algkooli.
Enamasti igal kevadel ja vahest
ka õppeaasta keskel saadetakse õpi-
lasi raskeltkasvatatavate õpilaste koo-
li (linna XI algkool). Põhjuseks on
enamasti vargused, ulakused koo-
lis ja väljaspool kooli. Selline pu-
hastus mõjub teistesse õpilastesse kai-
nestavalt ja aitab üldise korra juu-
res õige mõjuvalt, kutsudes teisi korrale.
Tütarlastega peab iga kool ise toi-
me tulema, sest neile pole sellist eri-
list kooli, ehkki seda vaja oleks,
sest ulakate tütaraste halb mõju
on kaasõpilastesse märgatav.
tud, hallid, kuid visa tervisega.
Kevadsemestril jäävad lapsed üks-
kõikseteks, väsivad ega avalda enam
sellist huvi ja indu koolitöös kui
talvel.
Paljud lapsed tulevad hommikul
kooli kas täiesti söömata, või nad
on saanud palakese kuiva leiba.
Viletsast majanduslikust olukorrast
on tingitud passiivsus koolitöö vastu.
Ükskõiksust ja kangekaelsust süven-
dab, eriti poistes, kodune meelsus.
Näiteks üks poiss tuli hommikul koo-
li ja ütles: "Ema ütles, et mis sa kar-
dad, mis ta kurat (s.o. õpetaja) sul-
le teha saab." Arusaadav, et selli-
ses miljöös distsipliini küsimus iga-
saab täielikult sammu pidada kaasõpi-
lasiga. Näoilmes avaldub tal alati mida-
gi pahurat, rahulolematut. Samuti rea-
geerib ta ka igasuguseile segamisile hal-
vakspanevalt, peaaegu vihaselt.
IV klass moodustab jälle
enam-vähem ühtlase tasapinna. Muidugi
leidub üksikuid, kes ulatuvad üldisest
tasemest tublisti kõrgemale ja samuti-
ka neid, kes seisavad tükk maad allpool.
Muide, hulk õpilasi selles klassis on pä-
rit arenenumatest kodudest.
Väga ebaühtlane on V klass,
olgugi et siin õpilasi vähe. Eelmisest aastast
kursust kordama on jäetud 3 õpilast. On
üksikuid häid õpilasi, kuid nende kõrval
ka jälle väga nõrku.
VI klassis ei või mainida eri-
ti andevaeseid, kuid üldiselt tundub, et
poiste arengu tasapind ulatub tüdrukute
si tasemele osutus ka raskestikasustatavaks
Reimani`i harjutustik, mis on koostatud
soliidse ettevalmistusega klassile.
Kirjanduse õpetamisel tuli põrgata
kokku samuti ületamatute raskustega.
Raskuste päätuumaks oli üldine ulata-
matus kirjandusega tegelemises, eriti ka
suulise ja kirjaliku väljenduse üllatav
puudulikkus. Loomulikult ei jäänd ses
küsimuses mõjuta ka ortograafiline nõrkus,
mida eespool on riivatud. Allakirjutanul
on jäänud meelde paar otse koomilist sei-
ka, mis on suutelised valgustama kogu
pilti. August Kitzberg`i näidendi ,,Liba-
hunt" puhul, pärast asjakuuluvat osa,
oli antud koduseks tööks kujutada orju-
seaegset jaanilaupäevaõhtut. Tulemus oli
päädpööritav : enamik oli kirjutand pääl-
kirja alla lavasäädelise-kirjelduse näidend-
dist! Teine kurioosum : Eduard Vilde ro-
maani ,,Mahtra sõda" käsitlusel oli antud
iseseisvaks tööks kirjeldada teoorjuse-aeg-
set eesti küla. Töödena anti ärakirjutatud
katked romaani vastavast päätukist!
Ajaloos samuti - kuigi 5. klassis oli tar-
vitusel soliidne raamat - Parijõgi - Adamson
,, Möödunud ajad jutustavad " ja 6. klassis
Adamson`i ,, Eesti ajalugu " - tuli kirjutada
kontosse suuri kahjusid iseseisva töötami-
se puudulikkuse arvel. Siin oleks tulnud
vaidlematult kasuks töötamine ühise kava-
ga ,, ühisel frondil ", mis ses aines ei põrka
ka nimetamisväärsete didaktilis-pedagoo-
giliste raskuste vastu.
Täpselt sama tuleb lausuda ka
maateaduse kohta.
Laulmisõpetuse tasemes ilmnesid ot-
se kahetsemisväärsed puuded. Vähe sellest,
et siin ei saanud teha juttu helide- ja rüt-
mitabamise harjutusist : siin puudus ka
igasugune arusaamine algelisimaist asja-
dest - helimärkide vältusest ja nimetusist.
On kergesti arusaadav, et siin tuli alata
lauluõpetuse algmähetest. Mis ime siis, kui
vastava klassikursuse minimaalsetki oman-
damist siin ei saanud tõsisemalt kõnelda!
Aga juhuslikult ka koos- ja üksik-
laul pidi siin peagu täielikult luhtuma.
õppeaasta kursust. Tuleval õppaaastal see nähe kaob,
kuna 4. klassikomplekt jääb püsima, ja iga klass
õpib neis aineis oma kursust.
Praegune tööulatus näitab, et kevadeks suudan
täielikult läbitöötada klassides iga õppeaine töö-
kavad, sääljuures aja jätkudes kordamiseks tööjärku-
de vahel ja kursuse lõpul. Töömeetodi omandami-
ses ja kujundamises olen arvestanud esimeses järje-
korras töötulemustest tehtud järeldustega, ning sellele
vastavalt püüdnud töövõtteid muuta tööintensiiv-
suse ja töötagajärgede tõstmiseks. Minul on prae-
gu otsustada töötulemuste üle raske, kuna isegi
kontrolliks tehtud kordamised ei suuda õpilaste õiget
tasapinda näidata. Õppetöös, nagu teistes hariduse-ala-
deski, töötulemusi täiesti õieti määrata kohe pärast
n. ö. "külvi", on raske. Veidi küll on võimalik tule-
tada töötulemustest kohta jälgides õppetöö käiku. Nii palju,
kui näitab see, peaksid olema töötagajärjed ra-
huldavad, vähimalt on nad sellisel määral rahul-
davad, et õppetöös eelneva - käsitletu-õpitu najal
eriliste raskuste ja pingutusteta on mindud uue, ras-
kema juurde, ja see vallutatud. Küll on aga töö-
tulemuste üle võimalik õigemini otsustada tuleval õppe-
aastal, mil on töö rajatud eelmise aasta töö-tulemustele.
Eriti on olnud töö jõurikas matemaatikas V. klas-
sis ja loodusloos ning maateaduses VI. klassis. Selle taga-
järjel ma ei piirdunud neis klassides ainult ettenäh-
tud töökava läbitöötamisega, vaid otsisin ainet ja
tööalasid ka väljaspool seda, peatudes pikemalt üksi-
kuil küsimusel, samuti rakendusülesandeil matemaa-
tikas V kl. VI klassil peatusin eestkätt küsimusil,
millised algkooli lõpetaja peaks teadma, ehkki töö-
kavades seda eriliselt ettenähtud ei ole. Muidugi enne
sellise sammu astumist küsisin nõu koolijuha-
tajalt ja hra koolinõuniku külastamisel - revideeri-
miskäigul, ka temalt, kusjuures sain mõlemalt poolt
jaatava vastuse.
Õppetööle asudes mind ei rahuldanud õpilaste
nüüd tegema?! Kas jälle pean pöördu-
ma ema poole, kel isegi palju muresid ja
väga raske. Ta häämeelega näeks, et te-
ma poeg vahel ka teda pisut aitaks.
Valus ja häbi on. Nüüd, kus oleks aeg ene-
sest andma hakata, pead ikka veel
võtma.
Kuid viimaks saabus maa-
koolivalitsusest teade nagu päiksekiir,
et olen määratud Laeva valla Kä-
revere algkooli õppejõu asetäitjaks ku-
ni järgmise aasta sügiseni. Enesetunne
muutus palju kindlamaks, julgemaks.
Ei hoidunud enam tuttavaist häbe-
likult eemale. Rõõmustusin nagu
laps. Viimaks ometi võisin asuda ko-
hale ja tunda rõõmu ja mõnu sel-
lest tööst, mida oli juba kaua igatse-
tud ja oodatud.
kallakuga. Õu moodustab enesest Ema-
jõe ürgoru vasakpoolse kalda. Järsk
kallas algab umbes keset krunti, kaits-
tes majale ligemat platsi külmade
tuulte eest. Krundil on park, ve-
lodroom, mida suvel "Tartu Jalgrat-
ta Klubi" kasutab, kooliajal aga
kasutatakse võimlemisplatsiks.
Tarbeaeda on sellest krundist vä-
he (2 aari), seegi on kaskede ja tam-
mede vilus.
Mäekallak on terrassidena kaeva-
tud, kus kasvavad puud ja põõsad.
Puudest kõige rohkem on vahtraid,
üksikuid kaski, mõned tammed, pär-
nad ja jalakad. Põõsaist on ilu-
taimedena läätspuu, jasmiin, sirel.
fantaasia ja ka postkaartide järele. Kaar-
did, mille järele joonistati, pidid olema eri-
ti hääd. Viimasel tunnil enne pühi viisid
saatsid õpilased üksteisele kaarte. Lapsed
viisid kaardid alul kirjakasti /mapp/,
kust nad kirjakandjaks valitud õpila-
ne teistele kätte kandis. Kasutasin seda
ka III klassis, kuna vanemates klassides
jätsin kaartide saatmise ära.
Joonistamisetunnid on mõel-
dud laste loovate jõudude, maitse ja ilu-
tunde arendamiseks. Sellepärast peab ka õpi-
lasti ümbritsevad asjad ja ruumid olema
ilusad. Siin need kahjuks ei suutnud küll
õpilastele midagi esteetiliselt pakkuda.
Et õpilased oskaksid vahet te-
ha ilusa ja inetu vahel, s.o. nende maitse
ja ilutunde arendamiseks, näitasin neile
Pedagoogilise kirjanduse tarvitamine
praktikaaja kestel oli piiratud. Esimesel
aastal Rannu asunduse algkoolis töötades
olid kättesaadavad metoodilised käsiraama-
tud ja mõned pedagoogilised ajakirjad
(„Kasvatus", „Eesti Kool"). Teisel õppeaastal
see võimalus aga vähenes veelgi. Küll sain
aga laenata avalikkudest ja isiklikkudest
raamatukogudest üldharidusliku sisuga
raamatuid. Kuid praktikandi enesearen-
damise aeg on siiski rohkem piiratud kui
palgalistel õppejõududel, kuigi praktikandil
näiliselt tööd vähem peaks olema. Tundide
kõrval peab aga praktikant ülespidamise
hankimiseks veel muid töid tegema. Ja
mis kõige tähtsam - teistel õpetajatel on
vaba suvi, just aeg enesehariduse täienda-
miseks. Olen siiski nende kahe aasta jook-
sul küllaltki lugenud, kuigi päämiselt ilu-
kirjandusteoseid. Ka pakuvad hääd enese-
neist 53 poissi, 36 tütarlast, kokku 89 õpil.
Õpilaste koosseis vanuse järele oli klassi-
des 31.dets. 1933.a.
des 31.dets. 1934.a.
Tervislik seisukord oli kooli esimesel
praktikaastal rahuldav, esines 2 juhtu
leetreid, mis ei seganud õppetööd.
küllalt ajakohaseid käsiraamatuid,
kuid siiski pidin õppeaasta jooksul ka
omal kulul õige mitmeid käsiraamatuid
soetama.
Felix Toode',
Vastseliina algk., Võrumaal,
õpetajakandidaadi
pedagoogilise tegevuse aruanne.
1. Vastseliina valla Vasteliina algkool asub sama-
nimelises alevikus, Kagu-Eesti looduslikult ilusas
kohas, mida tõendab kevadel ja suvel seda kohta
külastatavate ekskursioonide suur arv. Kool asub
selleks eriti ehitatud suures kahekordses telliski-
vihoones. Klassiruumid on ruumikad, küllalt kõrged
(3.85 m) ja võidlemisi hää valgustuskoeffitsiendiga
(14%). Pääle klassiruumide on samas majas veel
koolijuhataja korter, 1 magadisruum poistele, 2 vähe-
mat tüdrukuile, 1 käsitööklass, milline on ühtlasi
VI. Veidi suurem riietehoiuruum. Sääl asuvad I ja VI klas-
si õpilaste riided ja joogivee nõu.
VIII- III ja IV kl ruum. Väike, soe, valge ja mugav. Valgus-
tuskoeffitsent 0,125, ruumala 83,64m3.
VIII - VI kl. ruum. Suur, ka pimedavõitu, valgustuskoeff.
on 0,08, ruumala 122,88 m3
Ruumid tunduvad pimedatena ka sellepärast, et kooli-
maja on kivist paks müür ei lase valgust juba väljast
aknasse. Esimene mulje, kui astusin sügisel sellesse maj-
ja oli, et ega siin vististi õpilased lugeda ei näe, kuid
hiljem harjus silm. Teisi, kooliga otseses ühenduses
olevaid hooneid polegi. Koolijuhataja elab samal õu-
el asuvate hobustetallide otsas asuvais endisis kutsa-
ri eluruumides, mis koosnevad toast, köögist ja sahvrist.
Teades, et ruum kitsas võttis vallavolikogu ka nii-
suguse säädusevastase otsuse vastu, et internaadi
koolis ei avata kuigi 6-7 km kaugusel elavad
õpilased tingimata seda vajavad. Kuna lastevane-
mad sellest otsusest informeeritud olid, ei olnud-
ki neid õpilasi palju, kes soovisid ööbida internaa-
dis. Vanemad katsusid neid paigutada kooli ligidale
tuttavate juurde, kel seda võimalik polnud, käisid koju,
ehk siis ööbisid ka mõne öö koolimajas.
Kuna kool alles esimest aastat valla koo-
lina töötab, puudub vallal ka selle kooli jaoks iga-
sugune inventaar ja õppeabinõud. Varem kuulus kool
Tilsi lastekodu juurde, ning kuna lastekodu omab
üksikuid õppeabinõusid koolimööblit j.m.s on need asjad
koos ruumidega vallale renditud. Nii ei või koolimööbli
üle nuriseda: pingid on enamvähem nõuetele vastavad ning
ka tahvlid on võrdlemisi korralikud. Pääle muu on kooli
kasutada veel kaks kappi, missugused praegu asuvad õpeta-
jatetoas ning teenivad õppeabinõude panipaikadena.
Halvem on lugu õppeabinõudega. Lastekodule
on neid muretsetud kunagi aastaid tagasi, kuid need on
ammugi ajast ja arust. Nii seisab õpetajatetoas nurgas kor-
ralikul alusel umbes nelitosinat võimlemise keppe ja teistvõrt
rohkem kurne, kuid muud, vajalikumat ei ole. Loodusõpetu-
se alal on keemias veidi instrumente, on ka tabeleid, mida
saaks kasutada looduslooõpetaja oma aine käsitamiseks.
Samuti leidub neid väga suur hulk emakeele grammatika jaoks,
kuid mina neid kasutada ei saanud, sest VI kl kavas pole enam-
seda ainet; (mille abil) mida nende tabelite abil näitli-
kustada saaks. Suurimat puudust tundsin kooliraamatu-
kogu järgi. Oleksin meeleldi sääl näinud huvitavat luge-
misvara laste jaoks ja käsiraamatuid õpetajaile. Raa-
matukogu kuid on küll lastekodul, kuid seda ei antud
koolile kasutamiseks, pikkade mahhinatsioonide abil sai säält
siiski vahetevahel teaduslikku kirjandust mida sai kasutada
enda edasiharimiseks. Kooliraamatukogus leidusid vaid need
raamatud, mille annetas eelmisel aastal koolile kü. "Loodus"
kuid elu näitab, et need ei sobi lugemismaterjaliks õpilastele, sa-
muti, kui nad ei rahulda õpetajat, mõned üksikud väljaarvatud.
On tõsi, et läbi ikka kuidagi saab kuid võrreldes õppe-
abinõude hulgaga, mida võis kasutada seminari harjutus-
koolis, tundub siiski, nagu poleks mitte midagi.
Kui kooli hoolekogus kooli eelarve tegemisel küsimus kaa-
lumisele võeti, kas ei tuleks eelarvesse võtta ka summe õp-
peabinõude muretsemiseks, käis muigav ilme üle valla-
volikogu esitaja näo, ning sinna ta jäigi. Volikogu omal
Ained ja tundide arv nädalas 1934./35.
õppeaastal.
Neist tundidest andis praktikant
jääb 1934./35, õ.a 22 nädala tundi.
Õppetöös valitseb ainesüsteem. Klassi-
juhatajaks on see, kel klassis enam tunde.
Juhatasin seetõttu nooremat klassi. Peale
kooli sisemise töö olin veel hoolekogu
Käisi töövihikud pakuvad õpilasile
rohket võimalust käeliseks tegevuseks, mi-
da kasutasin ka võimalikult palju. Väl-
jas mõõtsime pargi ja koolimaja pindala,
samuti mõõtsid õpilased välja aari ja hek-
taari suuruse maatüki ja mõõtsid selle kül-
jed sammudega. Sammudega mõõtmist tarvi-
tasin sageli mõne pikkuse hindamisel. Ke-
vadeks olid õpilased juba võimelised vähe-
maid kaugust silma järele hindama. Kor-
raldasin sageli ka päästarvutamisetunde
mõlema klassiga ühiselt.
Maateaduses on 4-nda klassi kavas Ees-
timaa ja naabermaad. Sügisel korraldasin
tarbe ja võimaluse korral õppekäike - näit.
vaatepiiri ja vaateväljaga tutvunemiseks ja
maapinna koosseisu vaatlemiseks. See mit-
mekesistas tunde ja oli tarviline eriti maa-
teaduses vajalikkude algmõistete omandami-
sel. Veebruari kuul korraldasid õpilased ise
n sügis. Pää täis sün-
geid mõtteid, tallan Tar-
tu asfalti. Pilk mõttes
eksleb majul, vaateaknail. Olen kohata
- vast vabanenud kaitseväest. Ja äsja
saabunud ma valimisilt - tülpinud, vä-
sinud. Ei naeratanud õnnejumal mulle.
Raske on leida omale töövälja.
Ent nüüd? Mida pean siis
ärevere 6-kl. algkool
asub Kärevere asun-
duse lähedab, tee ääres, mis ühendab
Kärevere asundust Tallinna teega.
Lähem raudteejaam on Kärkna, ku-
hu umbes 10 km. Maanteed kaudu
Tartusse on 20 km. Laeva peatuskoht
Emajõel on umbes 3 km kaugusel.
Asusin ametisse 21. nov. 1932.a. Sügisel kool
ei saanud tööd alata 4 klassikomplektiga, kuna
Haridus- ja sotsiaalministeerium ei olnud kinnitanud 4.
klassikomplekti avamist. Senini ei ole mingisuguseid
suuri, õppetööd takistavaid mõjusid olnud. Veebrua-
ris siin ümbruskonnas levinenud gipi ja sarlaki
tõttu õppetööd meie koolis ei katkestatud. Puudumisi
ei olnud üle 50%, isegi nooremates klassides, ning see
kestis lühemat aega. Veebruaris olnud külmaperioodil
samuti ei katkestatud õppetööd, kuna külmast ilmast
hoolimata (kuni 22 °R) õpilasi ilmuskooli kaugelt üle
50%.
Kokkuvõttes pakkus mööduv õppeaasta töö-
tingimusilt mitte optimumi, aga siiski võrdlemisi
soodsaid olusid. Sellepärast töökäik arenes täiesti
loomulikult, ettenähtud piirides, mille tõttu klassidele
ettenähtud töökavad suudeti läbitöötada vajaliku
põhjalikkusega. Samuti ei takistanud koolitöö hääd
kordaminekut õppejõudude puudumine haiguse pärast.
2. Minu õppetöö piirdus päämiselt tööga va-
nemates klassides. Nii oli minul enim tunde V. klas-
sis, siis VI kl ja siis III ja IV kl. Minul oli anda loo-
duslugu, maateadus, käsitöö (poistele), võimlemine (poist.)
V kl. ja VI kl.; emakeel, matemaatika V klassis vaid,
ja III-IV kl. matemaatika ja võimlemine, kokku 33 tun-
di nädalas. Õppeainete jaotamisel õppejõudude vahel
arvestati õppejõu kalduvustega ja eriliste võimetega
teatavail aladel. Neile asjaoludele tuginedes koostatigi
tunnikavad, et saavutada parimaid tagajärgi töös,
ja et võimaldada õppejõududel oma võimete täit-
rakendamist töös. Algklassides oli küll põhimõtteks klas-
sisüsteem. Kool töötas eelmistel aastal kolmekomp-
lektilisena, sellepärast oli võimalik, et loodusloos ja
maateaduses sel aastal oli V ja VI kl. ühine kursus -
V. k. oma. Sarnane nähe ühelt poolt võimaldab
küll põhjalikumat ettevalmistust, teiselt poolt on
aga miinuseks, kuna lõpetajaile - VI klassile oleks
vajalik kindlasti õppida enne koolist lahkumist oma
Ma pole rahvale pulma- või peiete-
võõras, ega kutsuta pühiks klaasi
napsi jooma, kuid siiani on see
hoidnud ka mõnituste eest.
Kuna ümbrus on pealinnaga
tihedas sidemes - mehed lähevad
laevadele, naised majateenijaks -
siis ollakse pakutava suhtes krii-
tilised ja nõudlikud. Nõutakse see-
juures ometigi välist koort ja šesti,
sisust hoolimata. Emmaste algkool
on lähedal valla tähtsamatele asu-
tistele: vallamaja, postkontori, mei-
erei, apteegi, kirikumõisale, lisaks
arsti ja konstaablile. Nende ümber
on tekkinud alevikukene - omataoline
"mudila". Sellest on raske puhtalt
välja tulla, seepärast sest parem hoi-
duda eemale. Mis puutub eelnime-
tatud asutistesse, siis sisaldavad
need hulga "tarku" arvustajaid,
kuid mitte ainustki seltskonnatöölist.
Põhimõtteliselt püüdsin suunida õpilaste tege-
vustungi õppetöö kõrval neile aladele, kus leidub
igaühele jõukohast ja huvidele vastavat tööd ja
üldse tegevusala. Usun, et see on osaltki onnestu-
nud, kuna eelpool nimetatud harrastused on
annud positiivseid tagajärgi - seega õpilaste
jõud oli rakendatud õigele alale.
Oma otsese ülesande - koolitöö kõrval oli
võimalusi kasutada oma kogemusi ja tähelepanekuid
ka seltskonnategevuses. Näitemangude lavastusel and-
sin näpunäiteid dekoratsioonide korraldamises, kuna
olen varem seda tööd teinud (maalinud, koostanud),
talveperioodil suusatamises juhtnööride andmisel ja
kevade saabudes kergejõustikus ja mängudes, jne.
Õppetöö jooksul tekkis palju küsimuse, mi-
da osalt lahendasin kolleegadelt nõu küsides,
osalt lahendus vastava kirjanduse põhjal. Täiesti
selge ei ole minul küsimus, kas on algkoolis üld-
se vajalik, ja kui jaa, siis missugusel määral
ja kujul tuleks puudutada vanemates klassides
seksuaalküsimusi minimaalseis piires, või jätta selle
selgitamine vanemate hooleks, halveimal juhul
laste endi hooleks.
Kas on vajalik 6 klassilistes algkoolides õpilaste
omavalitsuste teostamine ja missugusel kujul. Jaa-
taval juhul see peaks tooma palju paremusi kor-
rapidamise alal.
Kuidas põhjendada võõrkeele kaotamist alg-
kooli õppekavast.
Kas on mõistlik siirduda praegu 6. kl.
sunduslikust algkoolist 4. klassilisele.
Kuidas panna tööle õpilased, kelle iseloomus
juba "pärandusena" vanemailt peitub laiskuseidu.
3. Matemaatikas oli õpperaamatutena tarvitusel igas
klassis J. Маramaa" "Matemaatika ülesannete koguid".
Peatun pikemalt samalt autorilt V. klassile ilmunud
käsiraamatul.
siis püüdsin elustada ja katta külma
lubiseina. Riputasime seintele rohkesti
pilte, käärilõiketöid. Õpilased korja-
sid värvilisi puulehti ja valmistasime
neist arvestades kooskõlalisi värve, orna-
mente.
Koolipingid on peaaegu kõik
määrustevastased, ega täida tervis-
hoidlikke nõudeid. Pingid on kõik suu-
re plussdistantsiga 10-15cm ja suure
differentsiga - kohased vanematele õpi-
lastele. Enamik neist on kaheistmelisi,
kuid leidub ka kolme-, nelja ja viieist-
melisi pinke. Pingid on vanad ja kan-
natada saanud välimusega.
Koolil on 4 puutahvlit ja 1 suurem
linoleumtahvel, mis täidavad ülesandeid.
b) Õppetöö edukuses aitavad suurel mää-
ral kaasa õppevahendid. Tööle asudes
leidsin ees õppevahendeid enamikul aladel
rahuldavalt, vähevõitu käsitöös, eriti
rikkalikult aga looduseõpetuses.
ja 5. kl. Õpilaste vähesuse tõttu hakati
võtma lapsi kooli üle aasta, nii et edas-
pidi kujuneb kool kuueklassiliseks. Õppe-
jõude on praegu kaks - koolijuhataja
E. Pede ja praktikant.
Koolimaja ümbritseb lage mängu-
plats, kus õpilased vahetundidel jooksevad.
Praegu on koolimaja ümbrus alles lage-
- kooli aed on ainult kahelt poolt piira-
tud läinudaastal istutatud hekiga. Sellel
kevadel istutatakse viljapuud.
Kool on mõeldud kahekomplektili-
sena. Et ruume ka seltsimajana kasuta-
takse, siis on mõlemad klassitoad eralda-
tud liikuva vaheseina kaudu. Nüüd, kus
kool töötab ühe klassikomplektiga, on mõle-
mad ruumid ühendatud. Kummagi klassi-
toa põrandapindala on 48m2 - kokku
96 m2. Sellest võtab oma alla 30 m2 teise
klassi ehitatud näitelava. Praegu tuleb
mõõduriistad (teodoliit jt).
Alevikus olev postiagentuur keskjaamaga, säälsamas