Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
kiwitee kraawidesse, ootamata tulega 5 kompanii 6 sõdurit surmasiwad ja
mitut haawasiwad. Kowäätslowo küla kohal kukus rügemendi katte üks suur
II järgu põgenew moonawoor ühes hulga hobustega ja punawäe väli laatsarett ter-
we arstlise personaaliga; kell 11 hommikul jõudsime välja Vana Irboska, kus
weel palju vange, samuti ka ühe punaste patarei Irboska kindlusest saagiks saime.
Wanast Irboskast asusiwad rügemendi osad dewiisi ülema polkownik Puskari
käsul seal ümbruskonna külade puhastamisele punawäe järele jäänud
salkadest ja rügemendil võtta oma alla alljärgnewad külad, kui positsioon
ajaloolne kindlaks määratud kaitseliin, kus praegustki seisab Eesti Waba-
riigi piir: 1ne kompanii asus Senno külla, 2 ja 4 kompaniid Suur ja väike
Miltsi külla - 3 kompanii Dubnik; I pat. staap Suur Miltsis, pataljoni
koosseisus oli 196 meest +12 rasket kuulipildujat; 2ne pataljon asus Schahintsõi
külast sissearwatud - Novoja - Petrovo - Kosõgina - pat. staap Molosva külas, patal-
Kostina
jonis 142 tikku; rügemendi staap aga Wanas Irboskas Beljänina majas, Ratsa
gede kätte, kuid 7da rügemendi osad linna valdamisest osa ei võtnud. Nimetatud
joonel lasti esimest korda puhata rügemendi sõdureid, kes nii väsinud, vaim-
liselt, kui ka ihuliselt oliwad, parandati ja anti uut warustust välja, varustati
uue laskevarustusega, uute automat püssidega ja Lewiisidega. Siit hakasiwad
rügemendi osad ainult luurkäikudel käima ülesandega ülesleida punawäe
taganenud osad ja teada saada nende kawatsustest, kuna pealetungimise
käsku ei olnud, järjelikult ei olnud selleks ka mingisugust tarwidust, sest
rügement seisis juba omal kaitsepiiril, Eestimaast olivad punawäe
osad väljaaetud ja maakaitse oli rügemendile kooskõlas terwe Eesti rahwa
tahtmisele tähtis, mitte maade ahnitsemine ja imperalistlise korra jalule-
seadmine Wenemaal. 26 maist kuni 7 juunini 1919a. walmistasiwad 7da rü-
gemendi osad kaitsekraawisid, kuulipildujate pesi ja varjupaikaikasid ettenäi-
datud kaitsejoonele Luki - Podgramnje - Tschernischevo - Vaike - Suur Rjetscki
Teschewitchi - Sagrivje - Lebesh - Volkovo - Slesovo - Filipkowo - Nowoja - Petro-
vo ja Kosõgina, mis sündis ettenähtud kaitseskeemis näidatud kaitsevõr-
gu valmistamisega kooskõlas. 7 juunil rügemendi osadel suur rõõ-
warustamises ei täida, saawad kohtulikule wastutusele wõetud.
Igast üksikust sarnasest juhtumisest on Liidu ülemad kohustatud
mulle wiibimata teatama.
§ 6. Liidu liikmed peawad üksteist wastastiku kohustama en-
nast Liidu korra alla painutama. Korrarikkumisest on igaüks
kohustatud lähemale ülemale teatama.
§ 7. Liidu liikmed, kes näidanud on, et nad Eesti iseseiswuse
mõtet ei suuda kanda ehk oma tegewusega Liidu sihtide wastu töö-
tawad, saavad kohtulikule wastutusele wõetud ja Liidust wäl-
ja heidetud. Nende nimed avaldatakse ajalehtedes.
§ 8 Eesti Kaitse - Liidu käskjalad on õigustatud igal pool
teenistuse kohuste täitmisel minu poolt wälja antud kwiitungi
wastu küüdi hobust saama.
Tartu maakonna F. K. L.
Ülem:
JKuperjanov
Alguskirjaga õige.
Staabi ülem:
JohRaatt.
Avald. "Post".
2. dets. 1918
sekeldusi nende meestega, kelledel õlakud juhtunud olema
peal. (ltn Bersin määlestus).-
Pärnu noorikud ja neiud korraldasid einelaua kõikide
Pärnu saabunud meeste vastu võtuks, kus võeti ühiselt einet
ja aeti juttu lõbusas meeleolus. /Pärnu Postimees N 276-17a).
Pärnu Eesti Maleva Büroo tegevus Eesti
sõjameeste vastuvõtul ja edaspidisel abistamisel.
Detsembri kuu esimestel päevadel asutati ka Pärnusse
Pärnu Eesti Maleva Büroo teiste kodumaa suurema-
te linnade eeskujul. Hr Talwik (pärastine professor
Tartu ülikoolis, nüüd surnud) oli kaua aega maleva Bü-
roo juhatajaks. Büroo liikmeteks: J. Pajo - laekahoidja
(praegu Pärnu linna tapamaja juhataja), Jaan Karu
(raamatukaupmees ja seltskonna tegelane) ning teised selts-
konna tegelased ja sõjaväelaste asemik. (Alguses lipnik
Linson, jaanuari kuust 1918a. kuni saksa okupatsioonini
Lipnik Treiberg). Büroo asjaajajaks oli Ruus.
Büroo ülesandeks oli: Eesti sõjameeste koondamine
kodumaale, korterite, mööblite ning muude tarbeaine-
te muretsemine sõjameestele, hariduse levitamise eest
hoolitsemine, materjaalne toetus endistele eesti sõjaväe-
lastele j.n.e. Näit. 28. XII. 17a. on Maleva Büroo poolt
makstud välja Viljandisse läkitatud sõduritele söögi-
ja päeva rahasid.
6. XII 17 otsustati Büroo koosolekul asutada Pärnusse
sõjaväelaste muusikakoor, otsustati moodustada näite-
seltskond Pärnus asutavas rahwaülikoolis. Peale selle
otsustati saata maale Eesti sõjameeste salkasid korra-
pidamiseks, kui tuleb Büroole selleks maalt soowiaval-
dusi ja kui rohkem mehi kogunenud kokku. Selleks
soovijad pidid andma saadetavatele korterit ja neid
toetama kõigiti. Lubati saata võimalikult soowijate
oma seltskonna ja valla mehi. Nii, näit. Kilingi-Nõmmele
Partisaani afoosi juurde ööseks
sealt sain ka sooja kohwi ja tük
leiba. padruni kotti pea alla pannes
jäin ma magama.
17-X-19. aast.
Homikul ärkasin ülesse, läksin wälja
ilm ei olnud kõige parem, oli tuulene
ja wihma sadas; Kahjuks ei olnud
mull suuremad riiet seljas kui wehikene
frents. Pidin hakama oma roodu
tagasi minema, seal tuli üks sõber
ja ütles et tulewad kõik ära teine wad
läheb wahetama, hüwa, ootasin ük aega
juba tuliwad kõht oli kaunis tühi mõtlesin
et saan nende kaest süja aga ei olnud
kellegile antud, ei olewad toitu
kohale jõudnud, korraga anti kõik riidesse
panna, nurisedes ja püksi rihma
pingutades panime jälle lahingu
walmis riidesse pidime Skautidele
Läksidgi varsti tagasi.
Öö läks vaikselt mööda.
24 XI
Kell 4 teatasid postid,
et Wolkov pool metsas
liikumist olla nähtud.
Panime mehed ahelikku,
kuid kedagi ei tulnud.
Sain ise I rühma juure. Kell
h 5 kuulsime väheseid
püssipauke ja selle järele
kohe selle järele hurraa
jooksuni välja. Hurraa
kuuldus veski pool
küla otsas, kus vaenlane
ilma nägemata üle Rossoni
oli tunginu tulnud. 8p.
X rood, kes sääl seisis
pani plehku, kuulipildujad
pauku ei lasknud. Meil
ei jäänud ka muud üle
kui Wolkowo poole
metsa jooksta, kust
mis meie rahwa maksustamise orjuse ja werega
wõetud on ühtlasi tõusis wiha kurnajate wastu aasta
sadade wõitluse järelel häwitata wähemalt nende warantus
Nüüd algas juba kibetam aeg päewal tulli Punastega
tule wahetus öösel oma 50 - 60 wersta maha traawita
et päewal jällegi teisest kohast hoop anda isegi mina
muutsin werejanuliseks püütes waenlast häwitada et
rahu ja kodu saada lõpp sõjale kuid wale pidin kaasa
tegema sõja lõppuni nii jõutsime Roosna Halliku
mõisa kus hobustel wabalt lasksime heina küinis
süia rohkem jalge alla tallates kui ära süies aidast
kaevu tuues hunik lumme kallates pool jälle lasta
ära tallata olli see sõda iga üks tegi oma arwamise järgi
meil puudusid ju siis ka hobuste tombad pea kottid mida
hiljemalt anti ühtlasi tulli ka enda kõhu eest hoolt
kanda Riigi poolt sai wähe ja mõnel päewal peaaegu mitte
kui midagi nii tulli mõisa karjalautast lammas
ehk mõni noor loom ohwriks tuua meie olleme liha
tõillased ja liha alguses hoopis puutus hiljemalt anti
Amerika pekooni nii päewast päewa ööst ööste ollime
walmis higa hetk kus ei saand isegi ülikutest ega
rihmatest wabastad hobused ollid sagedaste nädala
päewad sadultud ollin Paide lähedal Lasputri ja ühe teise
mõisa wahel sideks kui meie Suurtük akas esimesi
laskusi wälja sületama millel oli wäga suur mõju
punased ei tarwitand nii tihedasti suurtükki abi
Paide alt jõutsime Järwe jaani üle Tamsalu
Järwa Jaanis olli hagetam lahing mis eel pool
leheküljel üksik asjaliselt kirjeltud Peale Olgina
mõisast rekwireerisime ime toreda Pulli lihuniku
kohusid täitis meil Joona nimeline poiss
peagi olli suur katla täis wärsked looma liha
keetetud iga üks sai kui palju soowis
Aga äkiste üks paha waade
Mida kadetus mo peale tõi
Äwitas mo püha õnne aade
Kaugel irmutas mo õrna õit
Oh! ta kodunt kaeban mure sundel
Randes ilma rajal üksinta uksinta
Kurdan kaeban kurwalikus tundel
Et on õnne õis nii õrnake! . . .
N 39 Neiu ja peiu.
Kord elas üks nooruke neiu
Nii ilus kui lillekse õis
Ta oli nii lahke ja lõbus
Kus waatas ta silmade sära
Seal punastas peiude hulk
Ja kellega rääkis ta sõna
See mõtles oh tuleks ta mull
Korg tutwustas temaga peiu
Kes nooruse iludust täis
Hommikul, nagu harilikult, õppus.
Päälik Tõnson tuli Pihkwast ta-
31.VII.19.
Peale hommikust õppust, milles
ahelridamit proowisime, astusin
kapt. Riisenbergi mõisa sisse, kus
kohwiga kostitati. Peale kohwi
supelus ühes "Uku" komanduriga.
Kingsepa juures lasin saapaid pi-
sut parandada, laowad nöpse ära.
1.VIII.19.
Peale - õppust läksin ühes Penno ja Tom-
soniga waatama, kuidas kalewlased ühes
külaelanikkudega tühjaks lastud tiigist
kalu püüawad. Saak oli õige suur. Al.
ltn. Matson ja kapten Markwitsch
said terwelt 8 puuda suuri kalu. Jat-
kub kauaks ajaks. Olen täna ja hom-
me korrapidaja ohwitser lossis. Kõiksu-
gu janta tuleb dejouri ajal ette. Õh-
tu oli hobuste järelwaatus Soomusron-
gide Diwisjoni arsti poolt. - Huwitaw,
millal palka peaks saama, raha
da, kus juures toonitadi, et Eesti väeosade ülesandeks on seista
julgoleku valvel, kuid viimane on ainult siis võimalik, kui
valitsemas kindel kord ja teadlik distsipliin. Hakkame üle-
musi valima, siis iga ohvitser katsub meelitada sõdureid oma
poole ning valitud võivad saada need, kes oskavad rohkem
lubadusi anda, kus juures tublid ohvitserid jääksid kõrvale.
Selle tagajärjel sõjavägi muutub karjaks, kes ei kujuta endast
sõjalist jõudu ning lõppude lõpuks pole kusagil viidud
ülemuste valimisi läbi, peale punase Vene-
maa, kuid missugune on praegune Venemaa, seda
näeme igaüks oma silmaga. Selgitused mõjusid kainelt
arutlejate pataljoni meeste peale ja häälte enamusega
otsustati ülemate valimist tunnistada mitte otstarbeko-
haseks ning sellest loobuda. (Kpt Tannebaum'i, mjr.
Kuhlberg'i, Lt Bersin'i, kpt Treiberg'i, G. Puls ning teiste
määlestused). Valimiste tulemustest teatati polgu komi-
teele ja 1se Eesti polgule, kes ka meile saatis otsuse oma
valimiste tulemuste kohta. Määletan, 1ses Eesti polgus ei
võetud ka ülemuste valimist ette.
30 jaanuaril 1918a. kuulutati enamlaste poolt Pärnus
välja piiramise seisukord, mille pataljoni ülem teeb tea-
tavaks, /Pat. ksk. N30/ avaldades telegrammi N29, mis
antud kõikidele Ise diviisi osadele ja Pärnu lahing-
rajoonile ning mis kõlab järgmiselt:
"Pärnu rewolutsiooniline komitee palub teatavaks
teha kõikidele sõduritele, et Pärnu linn on piiramise
seisukorras käesoleval momendil, mille pärast sõ-
jaline rewolutsiooniline komitee keelab väljamineki
Pärnu linna tänavatele peale kella 21. Kõik arre-
teeritakse, kellel pole luba väljaminekuks. Sõjalise
rewolutsioonilise komitee esimees Tarasov".
Ettevalmistused tulevasteks sündmusteks käisid täies
hoos. Pataljoni komitee laskis endale lubada väljaand-
Ja pealegi meelitas teda
See ilusam nooruse õis. päewalt
Arm kaswas tema rinnas päew
See neiukse järele wist
Ei tulnud tal ööselgi uni
Ei leidnud ta lõbutust tööst.
Tema mõtles ma tahan tal öölda
Üht soowi mis põleb mu sees
Ei wõtta tema wastu mu südant,
Siis lõppen ma tules ehk wees
Tema ligistas ennast sell neiul
Ja ütles oh kuule minu arm
Üks ainuke sõna sinu huultest
On minule elu ehk surm!
Oh wõtta mind ülese taewa
Sull üksinta tuksub mu rind
Kui mitte siis lükka mind alla
Kus walitseb koledam haud
Ei neiuke wastand tall sõna
Kui ehet ta pidas tall ees
Üks neitsi kes nii ilju tulnd
Siin meie kloostrisse
Kui tuli warsi aigeks jäi
Ja suri pea ka
Kolm päeva ta siin olla sai
Nüüd läinud magama.
Krahw ütles kas see tõsi on
Et surnud on mo pruut
Siis suren siia samma ma
Mull pole rõemu muust
Kui tema suri murega
Siis mina waluga
Ja kui sai seda üttelnud
Siis närtsis korraga.
See laul on tehtud nägijast
Kuis sündis lugu seal
Ja õppetuseks nendele
Kes armus elawad.
Kuulsin ütelusi:
"Mis sa, poisike, tead niisuguseist asjust."
Sellised ütelused omalt poolt valasid
õli tulle ja minu mõtisklemised sõjast
ei lakanud. Lõpuks kujunes olukord,
mis minule selles suhtes pakkus välja-
vaateid.
Saksa okupatsiooniväed lahkusid.
Varsti selle järele tekkisid kuuldused, et
Saksa okupatsiooniväed lahkusid Eestist
ja varsti pärast seda hakkasid Põltsa-
maal, kus sellal elasin, liikuma
kuuldused, et punaväed lähenevad.
Jõgeva poolt tulles lähenesid puna-
sed juba Aidule ja Sadukülale. Samal
ajal hakati Põltsamaal organiseerima
kaitseliitu. Õppisin tollal Põltsamaa
realgümnaasiumis ja suur osa minu
koolivendadest astus kaitseliitu. Kes aga
püssi jõudis kanda, see võeti vastu.
Leidsin siis minagi, et on aeg midagi
ette võtta ja astusin ühel õhtupoolikul
kaitseliidu staapi, et lasta end värvata
kaitseliidu ridadesse. Kuna olin õige
18)
Irboska joonel, et luua ühtne front Velikaja jõe taga asuwate
meie vägedega, muidu ähwardas neid äralõige punaste poolt
kuni Pihkwa järweni. Kuid ka siin oliwad punased pealetungimi-
sele asunud ja surusiwad meie vägesid taganemisele.
17 augustil 1919 a. oliwad juba rügemendi, 1se ja IIse pataljoni osade vahel
tugewad kokkupuutumised Schahnitski - Naretsje - Butslewa külade ees,
kuid punased said igal pool tagasi löödud ja laialipaisatud, mispärast 18
augustil hommikul luure ühteks punawäelast ei leidnud meie positsiooni eel
waid palju kaugemal, liinist 3-5 kilomeetrit, nähtawasti puhkuse eesmärgiga,
et koguda jõudusid ja siis uuesti pealetungida meie kindlustatud kaewikutele.
18 aug. jõudis kohale 3 polgu 1 pataljon kapten Lindemani juhatusel, kes aset võttes
Sagriwje Slesowe Wolkovo raioonis, et 19 augustil pealetungist osavõtta ühes 7da
rügemendi osadega. 19 augustil sai 7 rügemendi II pataljon käsu pealetungida ribas
Kostina, Poddubje - Velikopolje - Vashkowa Dubohnowa paremalt poolt, vassakult
meelt äraheitew, pealegi oliwad kohale jõudnud suuremad tagawara wäeosad, mis
punaste poolt tulle aeti ja millegi 7da rügemendi, samuti ka 3 rügemendi peale-
tung seisma pandi ja oma endistele seisukohtadele Irboska  kindlustatud
joonele, tagasi paisati. Haawati sai 19/VIII 19a. Sagnitsõi küla all brigaadi ülem
colonel Kubbo, kes lahingut juhatas. 20 augustil korrati 7da rügemendi poolt
pealetungi 2 gruppes ja 3 polgu poolt 1 gruppes; 7 rügement 1 grupp ltn.
Pedaki juhatusel asus Kolosowkast üle Petrowo Lakno peale, välja lüües
punawäe osad Kosoginast, Petrovost, Dulowost, Ulkinast, Serginast ja Lakno
alewist; II grupp ltn. Hindpere juhatusel asus pealetungimisele Kostinast,
välja lüües punaseid Nowajast, Mõlowast -  Waschkowast, Dubohnowast, Wõs-
tawkost, Petriginast ja asus kuni Klujewani sissearwatud. III polgu 1 patal-
jonil ei olnud edu, kuid siiski jõudsiwad välja lüüa punased Magnitsõist
kuni Boljakowani, sest siia oliwad punased omad kõigetugewamad väe-
osad koondanud, eesmärgiga äralõigata Pihkwat ja seal asuwaid meie
wägesid oma sissetungimisega kiiluna kuni Pihkwa järweni; kuid
see kawatsus sai 7da ja 3da rügementide poolt käesolewa pealetun-
gimisega nurja aetud. 20 augustil määrati I pataljoni ülem
ltn. Maurer ära omalt kohalt ja asemele paigutadi endine Ranna-
kaitse pat ül. ltn. Pedak. Rügemendi III pataljon kapten Uulbergi
juhatusel taganes juba Veliikaja jõe tagant ühes 5. rügemendiga 7 Irboska
kindlustatud positsioonile, igal pool purustades pealesuruwaid puna-
wäe salku, samuti ka ettejõudnuid punawäe osasid. 21 augustil
tungisiwad 7 rügemendi II pat. ja 3r. 1 pataljon weel edasi, esimene kuni
Ladõginani, viimane kuni Oparinoni sissearwatud mõlemad, kuna 1ne
pataljon Suure Veretje mäe juurest enam edasi tungida ei saanud, mis-
pärast piirdus kaitseseisukorraga Lakno alewi all. Kuid 2se Diwiisi ülema
tahe oli täidetud lüüa punased Irboska kindlustatud joonelt taganema,
et Pihkwa äralõikamisest neid eemal hoiduda - sellega võimaldada meie
2se Diwiisi wäeosadele, kes opereerisiwad Pihkwa taga ja Welikaja joe paremal
kaldal, taganeda ilma suuremate kahjuteta Irboska jooneni. Kuid sellest
tähtsusest saiwad ka punased hästi aru ja 22 augustil asusiwad tormi-
lisele vastupealetungimisele, mitmel pool meeltäraheitlikule võitlusele,
mäspärast meie väeosad taganema oliwad sunnitud kindlustatud joone
17 I. Saunaskäimine.
22 I kell 18 vahetasime
Korostellis 3da Ingeri roodu
ära ja võttis kaitseliini
11 roodust kuni 1 Ingeri rooduni
oma alla.
28 I kell 11 tulid 4 punast
üle traataia meie poole,
et blindaasi tegevate
Ingerlastega kaupa sobitada.
Mehed said kinni
võetud ja polgu staapi
30 I kell 16 juhtus blindaasis
N 4 tulekahju, kus 3 mehe
riided ära põlesid. Muud
kahju ei saadud. Tuli jõuti
ära kustutada.
31 I - I II. Vaikne.
2 II. kell 11 on rahu allakirjutud
3 II 19 kell 3 tuli üks puna-
kaartlane ühes püssiga üle.
Tulles oli oma blindaasi põlema
pannud. Saatsin Keikinosse
15 Novembril
Kell 8 30 astus k-do Lipn Kalmani
teeristi oma alla võtta.
kust 40 Balti bataljoni meest
pidi kogu polk Luga liinile
taganema. Meie k-do ulesandeks
oli mainitud teeristi niikaua
kaitseda, kuni voorid
sse toodud, läbi on
eemal metsas punastega
kokku - nimelt 1 ja 2 bat. riismed
ja õpe k-do - 3 tagav. polgust.
K-do taganes tule all
ligi külani. Kui punased
paremalt poolt
Mu kõige kallim oled sa
Ma armastan sind tõest
See tunde minu südames
On ammu seisnud warjul
Kuid sinule ei julgend ma
Nii teda kohe awalda.
Mo neiuke mind mitte sa
Nüüd ära lükka endast
See surm nüüd oleks
Oh ära jätta maha.
Mu elu ilma sinuta
On kole nii kui põrgus
Su kurptus mure südames
Mul asuma saab ikka
See pärast neiukene sa
Mull ütle, et mind armastad
Siis südamega ma akkaksin
Sull kaela ümber kohe.
Tartus 31. III 40
Saadud "O6" 04. 1940.
Vabadussõja ajaloo
komitee!
Tänan Teie poolt minule
määratud esimese auhinna
eest. Raha tõin juba posti
pealt ära.
Ainult see oli paha, et ma
sain Teie kirjast nii aru
nagu pidanuks ma ise raha
Sõjaministeeriumi Varustus-
valitsuse Majanduse üldosak,
käest wälja nõudma.
Saatsin sinna vastava palve-
kirja ühes vajaliku arvu tempel-
markidega!!!
Saadan neile vabanduse kirja.
Käesolevale kirjale lisan juurde
kaks (2) viimati Teie käest
saadud kirja, sest ma ei taha,
et nad minu käes ehk laokile
jäävad.
Mul oleks ehk Teile veel kaas-
tööna saata mõned müstilised
või n.n. üliloomulikud nähted
sõjapäevilt. Aga neid ma ei
saa aega enne suve kuid kirju-
tada, sest kutsetöö wõtab aja
käest ära.
taganema Koskolovo poole
10 rood kaitses Koskolowot.
Siis läksid 5r., kuulipildurid,
k-do, 8r., 6r. ja 7r. Koskolovo
tungisid ju vaenlase maakuulajad
kallale, said aga tagasi loodud.
Kell 8 olime Krakoljes, kell 2
16 now.
Kell 10 jõudsime Feodorovkasse.
Kell 17 anti käsk Keikinosse
minna 3 bat. ül. käsutada.
Jõudsime kell 19 siia.
17 nov. - 20nov muutuseta.
21 XI.
Kell 12 sain batül 3 käsu
Ilkinosse minna II batül käsutada
Astusin kell 13 välja ja jõudsin
14 30 Arsija külasse, kuhu
batül oli kolinud.
Punased oli Kusenknost
ja Ropschast ingerlased
välja löönud ja
Ja kultsed tähed taewa telgil
Neid nagu õnnestawad seal
Nüüd kõik on kadunud kui wari
Ja selga pöörnud minule
Ja ilus selge armu meri
Jäeb leinama mo rinnasse!
N: 23. Märamata mures
Määramata mures hüüdvad uuled
Aletuste hääle ihusse
Kandke teie kewadised tuuled
Minu wiimist laulu armsale
Ära kallim ära tahan tõtta
Igaweste sinust kaugele
Siiski sinu pilti ligi wõtta
Et sa mind küll enam armasta
See mind troostib minu kurwastuses
Kui su pilt mull seisab silma ees
Nii kui une näu wiirastusel
Uidan weel minu kallimale heast
n. all oh. Johannes Joksmann peetri p.
Ellulugu:
Sündinud 1897al aastal 18 detsembril Hapsalu
kreisis oro wallas. Elades oma isa talus kuni
illmasõda akas ja mind teenistusse kutsus
Teenistuse kohaks oli 172 Tagawara polk selle seisu
kohd oli sell ajal Soomes Villmanstrandis
ja liinile sõit algas see kohd oli Riia liinas
438 ohdenski polkus seal olin sunnitud kodu
mad kaitsma ja sakslastega sõda pidama.
Kuni haigeks jäin ja Pedrugradi lasareti
sõitsin seal olin 3 kuud kust koduse puhkusele
lubati sell ajal asusid eesti polgud ja siis
läksin Hapsalu Esti polku seni kui
sakslane tuli Hapsalu siise siis olin prii
1918 aastal wõeti mind Eesti wäke teenima
siis oli õppekohaks Tallina tagawara pataljoni
kuulipildujate roodus 1919 aasta kewadel
saadeti Sõja liinile Wene wagede wasta
selleks kohak oli L.R. Soomusrong N 5.
Seal pidin lahingusi nii mõndagi pidama.
1920al aastal wabastati teenistusest ja
asusin elama Isa taluse kus 1922 el aastal
kohd sinna asusin oma kää peal elama
Naise wõtsin 1923 aastal asusin anti asu
ja wiibisin seal kuni 1927da asta 15 juun.
kus mind Hapsalu Kaitse wäe Ülema
poolt kuuseks all ohwitseride õpuseks oma
wäosase saadeti seleks kohaks on Soomusrongide
rügement kus praeguse tunnini wiibin
ei tea kas iialgi näen sind mu omaksed sõprad ja tulewad
wast tuuakse mind purustatud lüiega on parem kui surmaw
kuul tabaks hirmus, õutsus koletus, wõidlus wõimu pärast
kus ei hinnata elusi hommikus jõutsime Lehtse jaama
kus käis kiire töö maha laatimisega lõuna paigu ollime
juba Jäneda mõisas see olli teisel jõulu pühal ühlasi
algas ka soomuse tegemise aeg agaramad mehed tõid
kangid ja akasid mõisa hoones raud kapisi lõhkuma mina
oitsin alul kõrwale kuid pärast lähenesin huutis himulik
olles järeltusest kuid kapid ollid tugewad wõtsin kangi et teha
ka proowi kuid samas tuntsin kui keegi mind õlast
puututas ümber poortes nägin et ollin silm silma
wastu oma polgu ülemaga temalt pea pesu saates ühtlasi
maha laska häwartas seletasin küll et mina pole kedagi
teinud kuid see ei aitand arwasin ka wast teebgi tükki
läbi teiste hirmuks kuid Polgu ülema lahkumise järele
läks töö weel suurema hooga edasi suure waewa
peale said ühe kappi lahti kuid saak olli naeru wäärt
wäike üks hõbe karika ja paar wähemad asja. Samal
õhtul saime Jõulu worsti mis olli toores ja wastik
teda uuesti küpsetates söögi kõlblikus teha tolle öö magasime
samas mõisas järgmisel päewal wiimasel pühal algas
sõja Retk õhtuks jõudsime Wõhmuta mõisa kust Punased
paanikas põgenema pannud ilma suurema wastu panuta
toll mõisas algas jällegi soomuse tegemine kus kaunis rikkas
saak meie meestel osaks sai mõisa keldrist saime sisse
tehtud magu marja mis piiritusega himbud olli
tulist wett keetes marju juurte lisades saime kaunis
hea Punsi mis tuju tõstis ühtlasi toodi wälja keldrist
sala kapisi hulka jahi relwi ja laua hõbedad kalewid
j. n. e. Tuntsime end toll ööl päris parunlikud olema
uhke portselaan tassitest tuju tõstes toretail mööblil
lamades maale ja mõisa ruume waatates
Siis tean ma et minu rinnad
Weel õnne tuld ei kauta
Et eljugu weel wette pinnad
End wõlwid katgu pilwega
Ka leinas waidlus raskentuses
On leida taewa magusust
Maailma ruumi sügawuses
Ei kauta su armastust
Kui koit kui tähte ülem sära
Sa paistad mulle siin ja seal
Ei kustu iial silmist ära
Kui lootus riigis elu päik
Ma palwes waatan sinu poole
Kus kaugel kaugel wiibid sa
Ja taewa Isa kannab hoole
Meid ehib kultse loodega.
N: 14 Uinuwale kallile.
Tuulekene tõtta sinna
Kus näed neiu uinuwad
No. allohwitser Kroll Woldemar Jaani p. 28.
Kes elab Märjamaa wallas
Konowere Mõisa asunduse. Läänemaal
sündinud 1898. a. 2. Nowembril  vana ka. uus k.
14. Nowembril
Eesti Wabariigi sõeäwäe
Teenistusese 1918 aastal Tallinna Tagawara
Pataljoni Pommi pildujate Komando.
Tallinnast Walka Soomus rongide dewiisi,
K. R. Soomusrong No 5. peale, Isporski all
punaste wastu, sealt tagasi tulles saatik K. R.
Soomus rongide Õpe Komando sunni wiisil,
Õpe Komandos Walkas, oles 1920. a suweni Õ. Ko.
K. R. Soomus rong No 1.se peale, sealt wabaks
saades 1920.a. sügisel Nowembril kuul.
Waba elus olles Amet põllutööline
Wene Riigi sõeawäe Teenistusese
astunud, 1917. a. wanadus oli 18 aastad, Wene
sõeawäe teenistuses olles, Krasõi seloos 171. jalawäe
Tagawara Polkus, sealt tulles 1.sese Eesti
Polku peale tuhande mehe 1917 aasta suwel
Tallinna. Tallinnast Rakwere Eso mõisa,
sealt Wolmari Rija poole liikudes.
selalt käsu järele tagasi Haapsau Rohu
sadamasse ja otsemad teed laewa peale
ja sealt Saaremaale, siiski mitte Sakslaste
kätte wangi ei jäenud, see oli 1917. aasta
Septembri kuul Eesti Polkust wabastasiwad
Saksa wõimud, 1918. aasta kewadel Haapsalus?
Teisel küljel
Appi minema neile tungite
punaste poolt peale. Läksime lubamisega
et õhtuks söök kohal on. Wihma sadas
lõpmata mehed sammusid üksteise järel
Kramplikult edasi läbi märja rohu ja
pori lompide, umbes 8 wersta olime
ära käinud, kui anti käsk aheliku
wõtta, et punaste kaewikud on juba
lähedal, sõna lausumatta püssi
kramplikult käes hoides jooksime aheliku,
iga minud oli kuulide wingumist ja
püssi praginad oodata. Weel mõni sammu
juba pragisewad püssid ja esimesed
kuulid punaste poolt lennawad
wingudes nii kui wihane tuule hoog meie
ridadest üle. Weel paar kümmend samu
pidime edasi jooksma kuuli rahe all siis
saime hää seisu koha, punaste
kaewikutest 100-150 sammu eemal, kus
oli üks madalik seal sees saime meie
Valgas, 28 märtsil 1927 a.
Eesti Ajakirjanikkude Liidu asjaajajale
hra. M. Aitsamile.
Ajakirjanikkude Liidu sellekohase üleskutse
peale saadan Teile täna ristpaela all oma
kirjutuse "Rahutud ajad Walgas - " 1917-1920, mis olen
tõetruult üleskirjutanud Walga linnavalitsuse
arhiiwis leiduvate andmete põhjal ja enda isik-
likkude nägemuste ja mälestuste järele, ilma
mingi tõestudele mittewastawa juurdelisandusteta.
Olles kaugemat aega Walga linnasekretäriks,
oli minul kerge linnaarhiiwis leiduwate andmete
kogumine, mida 1. veebruarist s. a. pensioni peale
minnes, kirjutamiseks ära kasutasin ja Teile
wabalt tarwitamiseks saadan. Sest palju-
kannatanud rajalinna Walga üleelamised
ei tohiks Liidu poolt kawatsetawas mäles-
tuste kogus mitte puududa.
Peaks minu kõik töö (kui weidi laialdane ja
esialgu teiseks otstarbeks mõeldud) Teie poolt mitte
tarwitamist leidma, siis palun seda lahkesti
tagasi saata ehk Teie poolt tehtud järeldustest
J Jänes
Walgas, Kungla tän. 24
Kust mull juhus oli koduse 10 päewalise puhkusele
saada see oli septembri kuu 26 p. 1917 a.,
Saaremaale jõudes sattusin sakslastega kokku
et mitte wangi langeda wiskasin kroonu riided
ära ja süütasin ära riietese et koduse pääseda
koduse jõudes pidin siiski saksa sõjawäele ennast ülese
andma kust ka saksa sõjawangi sattusin peale saksa
sõjawägede saaremalt lahkumisel elasin kodu, kust
Eesti ja wene sõja allgul wabatahtlikult Eesti sõja-
wäke astusin, aga saaremaalt ära sõitu takkistas
äkkitselt lahtipääsew saaremaa mäss ja peale
mässu siiski mobilisatsjooni alla kuulusin ja ära
sõitsin saaremalt 8 märtsil 1919 a. kus kaks nädalad
Haapsalus õppisime ja peale selle ära sõitsime Walka
umes 200 meest millest ka S. R. Diviisi tagawara pataljoon
asutati kus teenisin II roodus kus mind üle wiidi 8 reserw.
roodu kus teenisin kaadrewoi rühma ülemena II roodus
teenides wõtsin ka osa Mõniste lahingust - rõugeni
ja Naukseni lahingust, Tagawara pataljooni
lekwiteerimise puhul läksin üle S. R. Diwiisi
indentanti sealt komanteeriti Tallinna S. R.
Diwiisi indendandi esitajaks kust Diwiisi
üle aja
warustajana teenisin peale selle sõitsin walka tagasi
Diwiisi liha aidameheks ja indendandi likwiteerimise
puhul komanteeriti üle S. R. kapten irw peale kust
reserwi
ka kohe wabaks sain see oli aprilli kuus. 1921 a.
ja peale selle kunni siiamaani elan kodus
asunikuna Mõntu mõisas,
elulugu 14 aastast kunni sõjawäe teenistuseni,
Riias teenisin aednikuna oma isal abiks kaupinga
mõisas ja sealt läksin laewa kus esimese
reisi inglise maale Sunderlanti sõitsin nii
olen siis inglise prantsuse saksa itaalias rootsis
K taanis norras käinud auru l. "Mery" peal
sõitsin ühe aasta a. l. Solide peal 6 kuud
eesti wabatus sõda sõas teenisin
Somurongide tewiis kuulipiltuate kursus
Mis asus walga linnas kursuste asutusel oli
meid kümme meest kus õppetas meid leitnand
oiason kolm päewa ja siis sai saadetud kuuskümend
meest keda meie pidime tuttwunema kuulipiltujatega
wiimtal päewal kamanteeriti meid mõnisti
mõisast waenlasele wastu panema kus pidasin
esimeselahingu kela 11 kümnest alates kunni
kella wiieni wahet pidamata tulega
et wanelane eisaks üle sulla mina
omikul algas peale tung kus juures waenlane
oli juba ära tagananud mis kestas kunni
wõru linna paremal pool sealt tulin
walga tagase kus jures narwa kaitse-
liit jähi liinile teine lahing naukseni
mõisa piirkonas kus sattusin waenlase
rist tule alla ja sain aawata jalast ja
wiibisin kuu aega ja teine kodus tagasi
tulles, kodust läksin pihkwa liinile kus ka
meie väosal õnnestas waenlast lüia
kus juures waenlane kolm küla ära põletas
arwatas et mei wäed pidid külas sees
olema aga meie olime külast wäljas
rohkem ei tea
Wanem alam oh Pruul
1/I 20.
Austatud Noormees!
... kl 4. Hommiku kõik on wagune
tulin pidult "Sädest" käisin
uut aastad wastu wõtmas.
Oli kaunis huwitaw pidu
rahwas kõik lõbus, - rõõmus
Aga paha asi et Teid ei
olnud - ka.
Ja iseäranis et minul
praegusel momendil hea
tuju on siis kirjutan
Teile otse kirja, ja ka
sõdurite nimekirjas seisis üle 1000 sõduri. Oli raske
kindlaks määrata arwu, sest sakslaste tulekuga ei lõpe-
nud veel uute meeste juurde võtmine kuni pataljoni
laiali saatmiseni. Nendest meestest kõik ohwitse-
rid ja 600-700 sõdurit olid alaliselt Pärnus kohal kuna
ülejäänud olid läkitatud maa kohtadesse, nagu
nägime eelpool ning osalt olid lahkunud ka oma-
voliliselt.-
Peale sõjariistade üleandmist, sakslased panid pataljoni
mehed tööle. Saksa võimudele aktiga üle antud tähtsa-
matest varandustest võiks nimetada: 23 "Maksimi" ja
"Kolt" süsteemi kuulipildujat, 499 mitmesuguse
süsteemilist püssi, 71.000 padrunit, 15 rewolwrit,
14 mõõka, 35 telefoni aparaati, 80 versta kaabelit,
4 hobust, 20 vankrit, 1 veo auto, 2 veolooma: "Na-
dežda" ja "Leonid", 3 välikööki, 1 kirjutus masin ja
palju muud kraami.-
Ei saa vaikides asjaolust mööda minna, et kõik
eesti sõjaväelased ja Pärnu eesti soost kodanikud katsu-
sid väljendada igati pidi oma iseseiswust, enda kuu-
luwust eestlaste hulka. Noored olid eriti agarad, nad
kandsid üldiselt pea kõik rinnal sinine-must-
valget linti kuna pataljoni meestel oli üle õlaku
sinine-must-valge peal. See vihastas muidugi hirm-
sasti kohalikke saksu, sest väljast poolt tulnud riigi-
sakslastele jäi mulje, nagu Pärnus ei ela peale eest-
laste kedagi, vaid on olemas sisuliselt käputäis Balti
sakste võsusi. Balti sakslased olid ometi need. kes
ikka ja alati tõendasid riigisakslastele, et Baltikum
pole muud, kui Saksa prowints, kus saksa meel
ja keel valitseval kohal. Varsti hakkasid na saksa-
balti võsukesed liikuma tänavatel saksa riigi lipu
värwidega rinnas, kuid nad kadusid eestlaste hulgas
Ja kui leiad akna lahti
Tema kambri lenda sa.
Nagu une näo tiiwul
Tema juukseid silita
Siis ta hellakene wistist
Und saab minust nägema.
Kui siis naeratab ta õrnalt
Teda tasa musuta
Too su musu omalt huulilt
Siia kus nii üksi ma!
N: 15. Igatsus.
Õnnis ing teil tuba antud
Kodu maal nüüd wiibi ta
Kuna ma siin kaugel wõersil
Ainult teist wõin mõtleda
Tutawaid on siin küll palju
Pole ainust sõpra siin
Kellele mis inges tormab
Ma wõiks üles rääkita
"jahi-lossis" elu lähab.?
Teie kirjutate et igawad pühad
olnud, ei,
mina usun et sõduridel ei
ole millaski igaw
- kuulen et sõdurid elawad igal
pool wäga lõbusalt; -
Teie küsite mis pajatas weel
see "Elbung", ei midagi suuremad
las Teile ei kirjutada et
Teie olla naise mees;
mis nendel aga päha
tuleb, eks
Kas tunete üht Pajo hr.
see olla ka wist see
kirja trükija
Oh jätame parem seda
eks! -
Saadud: "08" 05 1940 a
Töökomisjoni juhile.
No 4-mäl
Läbivaadatud 10 vihus (317 leheküljel) kirjeldab A. Kunila
oma tegevust ja tähelepanekuid 4. jalaväepolgu 3. roodus 25 päeva
jooksul, 18. dets. 1918 kuni 11. jaan. 1919, mil rood oli osa võtmas
taandumisest Haljala ümbrusest Valklasse ja vastupääletungi-
misest Valklast Haljala ümbrusse.
Keskset tähelepanu on autor pühendanud otsesele lahingu-
tegevusele, millest tema ise on osa võtnud. Seda on esitatud
kokkukõlas muu arhiiviainesega ja siit on esile tõstetud mõ-
ningaid üksikasju, mis on vajalikud 4. jalaväepolgu tegevuse
selgitamiseks kui arhiiviainese kasulik täiendus.
Kuid kokkuvõttes tuleb pidada A. Kunila töö päämiseks
väärtuseks temas leiduvat õige rikkalikku meeleolulist
materjali. Sellelt alalt on autor tõele vastavalt kirjeldanud
sõjategevust otseselt mõjutanud alatisi pisisekeldusi ning
pisiaskeldusi, mis esines sõduritel omavahel ja kohalike inimes-
tega, sõdurite suhteid oma lähemate juhtidega, toidu, varus-
tuse, korterite, ööpuhkuse j.n.e. muredega.
Arvestades üheltpoolt arhiiviainest rikastavat töö hulka ja
teiselpoolt autori mitte küllaldast oskust oma tähelepanekuid
kirjeldada, arvan olevat õiglase A. Kunila'le tasuks määrata
45 krooni (s.o. ümarguselt 15 senti lehekülje eest).
25. IV 1940.
H. Tulnola
major,
Vabadussõja Arhiivi
korraldaja.
Arvestades A. Kunila mälestustes eriti sõdurite meeleolulise
külje üksikasjalikku valgustust ja läbidamisi rindel, võiks
tasuks selle põhjaliku töö eest määrata kr. 60!
08.05.40.-
P. Kangro, kpt.
Mäl. kog. toimk. juhi abi.
Neiukene noor ja õrn nii ilus
Nagu taewa hingel ilmus mul
Õnnel uultel mangis naeratus
Hõbe selgelt hääl tall helises.
Oh! mu hinges tõusis kuldne päike
Kui mu peal ta siidi silma liige
Wiibis lapselikul lahkusel.
Kui ta kallike weel kätt mulle andes
Mis nii õrnalt waikselt wärises
Ja siis minu korwal kaunilt kord;
Siis mu hinges Eeden ilutses
Oh ei ma siis aga enam tundnud
Ei mu hing muud ihkamist siis kandnud
Kui et kõik nii kestaks igawest
Aga äkisti üks paha waade
Mida kadetus mu peale tõi
muutus muusika helideks tundus kui ei oleksgi sõda
kus wihatakse elu ihatakse surma kuid mitme kümne
tunni järel raugeb jõud kellel kaasa aitas tühi kõht
sest waenlase tuli olli tihe mis takistas moona
järel toomast. Kuid siiski tulli midagi otsida kui tahad
kodumaal kasuks olla siis pead ka sööma, saime
lähedal olewast talust korwi täis joa kartulaid mida talus
ära keetsime oh häda puudus sool kuid sedagi hankisime
pinka peale sest näga on kõige parem kokk ja kõige
paremeni maitsesid kardulad ja sool. Kui selle (
peale waatmata ei tahnud waenlane külast lahkuda
iga elamu olli kui sõela põhi meie püssi kuulitest
läbi puuritud kuid samal õhtul pandi meie polgu kahur
mustajõe külas tegevusse (Selle kahuril ollid wäga suured
teened wabatussõjas tema wääriks kõik auumärgid ja
ja tuleks muusemi paigutada kui seda weel tehtud ei ole))
Mürsud mis lendasid üle meie waenlast tabates ühtlasi
paar pesa maha põletates ja meil olligi jälle küla
walludud Nüüd järgnes öö rahuliku und tahtmta
waenlase une rahu rikkumist.
järgmisel päewal Weebruri alus 1919 maksti meile esimene
poole kuu palk Tuli uutes Soome markades sain 60 marka
ilusaid siniseid rahasid paigutasin naad Wene Sõjawäe
papaha maha wõetawa külma kaitsja wahele raha
jaotes määrati mind ühtlasi ka Luure juhiks eesmärgiga
alla Naroowad teated ankma waenlase seisu kohhale
üle asusime teele wäikese wiie mehelise kruppiga
ilm olli rõskse udune rohkem sula wõitu Nii sõitsime
kerged traawi pikki Naroowa kallast teateid ankides
wastu tulijalt kui ka elamust kus arilik westluse sain
ei ole kuulnud ega näinud kedagi pean siin juures tähendama
et wabatussõjas kohalikud elanikud esiteks ei teatud
kas olli punase wõi walgetega tegemist ja kahtlane
vähem, et pataljonni pataljoni
piiril pargi sees ja mõni
kümmend meetrit töökohast
eemal on aedniku maja,
maa aga selle ligidal ja ümber
on vähä ka aed on sääl ligidal.
Mind eriti huvitab see maja
ja rohuaed. Maad selle maja
järele oleks umbes paar tiinu
ehk vähem, siis oleks ka tiik
selle sees. Maja endast
on praegu viletsas seisukorras,
aga kui remont teha siis
võib tast kolme toalise
korteri väga hästi saada.
Ma käison rinkonna valitseja
käest seda asja küsimas, aga
tema ei teadnud midagi kindlat,
asi olla kaalumisel põllutöö-
ministeeriumis. Kui see sinul
saab sealt niikauaks karjamaad kui Mutil kultuurkarjamaa
saab ehk jätan siis hoopis põlluks.
Muud mina sellekohta ei tea praegu midagi juure lisada,
kui peaks midagi tarvis olema siis ole hää ja teata minule.
Kõige paremat.
vend Oskar
Paide 16 dets 1933
Armas Jüri!
Aastapäeval oli meil jutt sellest et vaja Rotalia kas-
vatusliku tööd viia juhuslikuse aluselt kindlamale.
Rotalia uusused ja vaim saaksid selgemini noor-
tele tunda, oleks ühtlasemad ja päranduksid kau-
gemate põlvedeni, kui nad oleks kindlamini formu-
leeritud. Ma arvan et Paul võiks kirja panna uu-
suseid ja kombeid, sina võiks pajatada Rotalia üles-
annetest ja sihtidest, - mina mõlgutan selle kallal
missugune on idealne Rotalus, - veste alguse sel
jaotanud järgmiselt.
Rotalia kui patriarhaalne pere. Kui sõjaväeline üksus.
Suhtuge oma korp. sama armastusega kui vanad
Rotalused. Teadusline vaatevinkel: vaatle, mõõda,
järelda, katseta, uuri ja järelda. Selle kasutamine.
Rotalus ja ülikool (õping peaülesandena)
Rotalus ja oma korp! (liige elaval kehal) (Confrater)
Rotalia Eestluse kantsina
Rotalus kui inimene. Teised inimesed. Teised korp!
Rotalus ja ta keha. (Puhtus. Kehakate. Söök, Uni. Sport.
Võimlemine. Värske õhk)
Rotaluse vaimuilm. Vaimline tervishoid. Kultuur-
inimese huviring. Raamatukogu eriosa
Rotaluse õpingud ja eksam kindla "cum laude" peale
wist maid ueste seat-
ma. taal on iu hea
ola. Kõik on iu täma
täma terwis on ika
ka na wiletsad wõitu.
minu süda on ika haige
hing on kini kui
midagid tostan. põle
elu enam hea.
teen lõbu keel saab
nüid on wäga suur wihma
paliu terwist kalis
poeg ia kõege sinu
perele Wiiale Jurile
ia laste emale ia
wana mamale ka
terwised minu poolt
saat ia on sinu wana
4.X.28.
Armas Vend!
Suuremat uudist pole midagi
kirjutada. Elu hakkab juba
minema. Reedel hakkasid
klassi tunnid. Nüüd tuleb
kergem elu. Neljapäeval on
ainult rivitrill ja igapäeval
on ainult 2 tundi.
Armas vend! Kui Tallinna tuled
siis tule ka mind vaatama
ja too minule habeme nuga.
Ma veel välja ei saa ja siin
poodis habeme nuga ei ole.
Raha ka just nii palju ei oleks
võidab. Maa kasutamises saab
Jaaniga kindel leping tehtud, mida
ta võib kasutada ja mida mitte
minu päralt olevast
Mina arvasin nii: Praegusest põllust
tema ilma minu loata karjamaaks
ega liinamaaks ei või jätta, karjamaad
põlluks ja linamaaks võib jätta alati.
Karjamaa metsaga mõtlesin nii teha;
kui Jaan tahab raiuda põletamiseks
puid, siis ainult juurida, aga mitte
jalalt raiuda. Kui ta tahab karjamaast
põldu ehk linamaad teha ja selleks
juurib metsa, kui ta se ei ole mitte
hake mets, siis maksan mina temale
ühe osa kulusid, kui kohapeale
lähen, kui ta ei ole juuritud maast
kohte lõikust saanud. Heinamaade
mets jääks aga minu oma tarvitada.
See oleks üld-joontes, vähemad asjad
selguks kõneluses. Ma tahan puhkust
ROTALIA
Tartus 25.veebr. 1925
Lille tänav nr. 3
Nr. 60.
vil! Uluots!
Palun saata konvendile curriculum vitae
hiljemalt 10 päeva jooksul ning päevapilt
käes oleva semesti jooksul
confr! R. Kurre süütegu mitmekordses au-
e't 3 kuuks alates 19/20 veebruarist s. a.
ja degradeerida lihtliikmeks üheksaks kuuks
peale rukkimist.
17. S.
Kalis poeg. Kõege oma perega
Tulen sinu poole ei ole
uudist kül midagid.
muidu iust kui oleks
sinuga räginud. terwis
on ika wana modi.
mina saatsin sinu
perele wäigese paki oli
päris halw meel. ei olnud
midagid sees. mina ei saa
aega lihulase mina.
laps on minu iäus.
sii ligi podis on wäga
haledad asiad. Wiia kamp-
sul oli nii kaua tegia käe
kartsin et iäeb wäigses.
ei west pole. iäi nöbata
on kül halw asi ei saan
laupäeval jäin haigeks ja pühapäeval
läksin Diviisi laatsareti, kus olin kuni
teisipäevani, siis tulin jälle välja
ja sõitsin Jõhvi kodusele ravitsusele.
Põdesin disenteeria haigust, kuid
nõrgemal kujul, sest verd oli õige
vihä. Praegu on tervis täiesti
korras ja esmaspäeval lähen jälle
ametisse. Isaga oli siin suurem
jutu ajamine koha suhtes, näib
kuidas Jaan sellega päri saab
olla. Mina pooldasin kodust
maa saamist sellepärast, et minul
jääksid käed vabaks oma teenistuse
suhtes. Kui aga koskilt mujalt
koha ostaks oleksin mina
sunnitud praegusest ametist
loobuma, kui aga kodust maad
saan, siis jääb Jaan tema tarvitajaks
Sellega ei kaota Jaan midagi, vaid
Anette kirjutas, et Sa olla
lubanud meie asju korral-
dada. See on wäga rõõmus-
taw. Suur tänu selle eest!
Kuid wahest ehk ootaksime
selle asjaga weel mõne päe-
wa. Siis oleks ehk näha
kuidas asi päris kujuneb.
Tartu pangad on lubanud aada-
ta umbes kuu aega. Tallinna
pankadest ei ole teateid.
Saatkond läheb homme, kol-
mapäewal, Tallinna panka-
desse ja walitsuse juure.
Mitmelt poolt on ka palwe-
TARTUS, " 8." märtsil, 1934
Tähe 29. Telefon 406.
Nr.189.
Armas vilistlane!
Teisip.
Kolmapäeval 13. skp. kell 21. külastab meid korp! Filiae
Patriae, on soovitav, et ka vil!! sel ajal oleks konvendis,
sellepärast palun Sind lahkesti ülalnimetatud ajal C!Q!-le tulla.
Et vastuvõtt on seotud kuludega, siis on reparatsiooniks
ettenähtud osavõtjaile vil!! ja kõigile confr!! kr. 1.-
Confraterliku tervitusega
Rot! xxx
Tartus, 26. veebr. 1925.
Nr. 68
V. a. vil! Uluots!
K. K. K! otsustas pidada traditsioonilist märtsi
kommersi s. a. 14. märtsil.
Palun kommersist osa võtma tulla ja osavõtust
ennem teatada.
P. S. Kommersi repartatsiooni (1800 Mrk) palun
saata majandus eestseisjale hiljemalt
8. märtsiks.
22 IV 32
Kallis mehevend!
Teatan mõne sõnaliselt Teile kodust elu ja olu
Küllap vist teate seda hobuste vahetust, uuendust
nii et Jaan oma hobuse "Kaari" andis Kraavi Kata'le
ostes omale Märjamaa laadalt uue mida aga homme
saab kaks nädalt tagasi tabas raskelt musta kuse
haigus Jaan tahtis sõita Lihula, kuid jõudes
hobu halvatuna maha samal kohal käis looma
arst ja vankril toodi kodu hobune Esimese
6-7 päeva lamas maas, tugevasti halvatud, paistetanud
masserimine triikimin kampri piiritusega ja
sooja kuuma press rauaga taga järg et hobune
2.1.39.
Algavaks aastaks soovin sinule kõige paremat, palju jõudu ja
õnne meie riigi ülesehitavas töös, kannatust ja kindlat meelt.
Saadan palve ühes teatelehega sinu kätte, kui
sellest asja saab siis saada edasi. Palves tähendatud sookohast
on Muti elumajad 500m eemal aga kohtade piirid on vastamisi
ainult Patsuasunduse tee on vahet. Kui sarnane asi peaks olema,
et tingimata peab hoonestama siis teeksin sinna töölismaja.
Teine küsimus on see kui annavad muuks otstarbeks aga sarnasel
juhul ei tuleks see sookoht mitte minule, kui annavad aga
praegusele kohale juurelõikena, siis see ei läheks vist mitte läbi
sest Muti koht on 24 hek. ja minul sellest pool mõttelist osa.
Kui see võimalik siis kõige lihtsam tee on sarnane, et annavad
sookoha minule ja aastate jooksul ehitan sinna töölismaja
siis on koht hoonestatud, see oleks minuarvates kesk tee.
Kui see peaks nii olema, et on võimalik saada siis võiks ka
seda rääkida, et annavad ühestükkis sest praegune sookoht
nr. 31 on kahes tükis ja Muti koht ka kolmes osas siis neid
lapikesi tuleb liialt. Kui see pole võimalik olen ka
selle eest tänulik. Kõige hullem on praegu karjamaaga, sest
möödunud sügisel sai Muti karjamaa suuremalt osalt
põlluks aetud kui nüüd sookoha peaks saama siis
19.03.33a.
Kallis vend.
Minul pole sinule küll midagi
erilist uudist kirjutada.
Tahtsin aga ühes asjus küll sind
tülitada, kui see sinule hilisi raskusi
ei sünnita. Ma nimelt sooviksin
põhjalikumalt lugeda Euroopaa
riikide tekkimisest ja nende
riikide valitsemise korraga.
Eriti huvitab mind algusest
kuni XVI sajandi lõpuni. Miks
arenes ainuvalitsus ja missugused
olid need põhjused. Eesti riigi
Lgp. vil! J. Uluots
Palun Sind osavõtta Korp! Ro-
talia XV aastapäevast. Ühtlasi on
palutud perekonna-õhtule ja aktu-
sele Sinu külalised.
Konvendi nimel:
HTomingas
Rotalus X.
Paides, 10.12.38a.
Armas kaasvilistlane!
Käisin käes oleva nädala alul Tallinnas Siseministeeriumis,
kust kuulsin et Maavalitsuste praeguste koosseisude asjad
selguvad käesoleval nädalal või tuleva nädala alul, sest
kehtiva Maakonnaseaduse järele on praegused volitused
Järva Maavalitsuses maanõunikuna ja seepärast see
asi mind huvitab, siis arvasin et võin vahest ehk
Sinu käest saada selles asjas mõndagi kasulikku
teadet. Asi on selline, et kui praegusi volitusi ei
pikendata, siis tulevad täitmisele ja määramisele maa-
vanemad Vabariigi Presidendi poolt ja nagu kuulda
tulla nendes ka mõnesugusi muudatusi. Omakorda maa-
vanemast oleneb juba maanõuniku ametisse võtmine,
sest need valib maavolikogu maavanema ettepanekul.
Minul oleks väga tähtis teada missugused kavatsused
on siseministril selles asjas, sest kõik ettepanekud ja
kinnitamised olenevad temast. Päälegi on praegu
käimas kõva töö EÜS ringkondade poolt, kellede
käes praegu on enamikus Maavalitsuste koosseisudest
ja eriti Maavanemate osas. Selleks ots tarbeks on
nemad isegi praegu juba vastavaid samme vara-
kult astunud ja kõik rattad käima pannud.
Isegi on hakkama saadud sellega et teatavas mõttes
KORP! ROTALIA
Viljandis, 10. " septembril 1935.a.
VILISTLASKOGU VILJANDI KOONDIS
AADRESS: VILJANDI.
Posti T. 9. TELEF. 1-69
Armas ksvil. J. U l u o t s .
Käesolevaga teatame Sulle,et korp. Rotalia Vilistlaskogu Viljandi
Koondis korraldab semestri avamise puhul reedel, 13.skp. kell 20.00 Sakala
partisaanide ohvitseeride kasiinos omavahelise koosviibimise,millest palume
Sinu lahket osavõttu.
Omnibused väljuvad Tartust kell 14 ja 16 - saabuvad Viljandi kell 16
ja 19.
Lootes Sinu lahket osavõttu ülalnimetatud koosviibimisest, jääme
parimate tervitustega
s/a. Koondise esimees
s/a. Koondise kirjatoimetaja
KORP ! ROTALIA VILISTLASKOGU
Tartus, "21." märtsil 1939.a.
TARTU OSAKOND
TÄHE 29, TL. 4-06.
Armas kaasvil ! J. Uluots
Käesolevaga teatan, et vil ! kogu Tartu osakonna
aastapeakoosolek
on 25. märtsil s. a. C ! Q-l ! kell 21
Päevakord: 1. Avamine
2. Eelmise aasta aruanne
3. Valimised
4. Eelarve
5. Läbirääkimised
Kõikide ilmumine vajalik.
Koondise esimees.
kas sõita saan. Täna käisin isiklikult patüli juures,
siis viimati lubas. Elul muidu pole viga läheb oma
endist rada. Need katsete kavad mida Sa saatsid
sain ka kätte, nõudmised ei ole väga suured, oleneb
sellest kui suur arv on soovijaid. Kui sinul võimalik
siis tule pühiks tingimata koju.
Häid pühi ja tervisi.
TARTUS. 11. dets 1933
Tähe 29. Teleton 406.
Ugalast kõlistati ja paluti Sind
minna homme s. o. teisip. 12 skp. kell. 9 õ.
Ugala korvendi korteris peetavale EKL!-i
wilistlaskogude esimeeste koosolekule
Koosolekul olla päevakorras EÜS-i referaadi
kohta seisukoha võtmine ja mingi ajalehe
küsimus. Osavõtt väga tähtis
EToiger
Rot! xx
uus pill hakkab kaasa -
mängima.
Tervisid ja head jällenäge-
mist P. Puusep
13. Juhatuses on 4 liiget, keda üldkoosolek 2-eks aastaks valib.
Iga aasta lahkub 2 liiget, esimesel aastal loosi järele, järgmistel
aastatel valimise vanaduse järele.
14. Juhatuse asupaigaks on Tartu linn.
15. Üldkoosolekud kutsutakse juhatuse poolt vähemalt ükskord
aastas kokku, samuti siis kui 1/5 liikmeid seda kirjalikult nõuavad.
Kokkukutsumise korra määrab ära üldkoosolek.
16. Üldkoosolek seab üldpõhimõtted vilistlaskogu tegevuse kohta
üles annab kõigis korp. "Rotalia" ellu puutuvates küsimustes lõpuot-
suse, kinnitab juhatuskirjad sisemise korralduse kohta, valib juhatuse
revisjoni komisjoni ja teiste komisjonide liikmed, määrab teiste ko-
misjonide valimise korra, kompetensi ja võlituste tähtaja ära, otsustab
põhikirja muutmist ja tegevuse likvideerimist j.n.e.
17. Üldkoosolek loetakse otsusevõimeliseks kui vähemalt 1/5 kõi-
gist vilistlaskogu liikmetest koos on. Kui määratud ajaks tarvilikku
arvu liikmeid ei ilmu, siis peetakse 2 tundi hiljem teine koosolek,
mis kokkutulnud liikmete arvu peale vaatamata otsusevõimuline on. Üld-
koosolek teeb otsusi koosolijate liht häälteenamusega, väljaarvatud
põhikirja muutmise ja vilistlaskogu likvideerimise küsimuse otsusta-
mine, missuguste küsimuste otsustamiseks vähemalt koosolijate liikme-
te 3/4 häälteenamust tarvis on.
18. Vilistlaskogu likvideerimise puhul määrab üldkoosolek oma va-
randuse Eesti soost üliõpilaste toetamiseks. Likvideerimise otsuse
täideviimiseks võib üldkoosolek likvideerimise komisjoni valida.
19. Vilistlaskogu tegevuse revideerimiseks valib üldkoosolek 3-me
liikmelise revisjoni komisjoni üheks aastaks, kes oma otsuste üldkoos-
olekule esitab juhatuse kaudu.
Peeter Puusep. P. Kõpp. Jüri Uluots.
1925 aasta oktoobri kuu 16 päeval. Tartu-Võru Rahukogu registree-
rimise osakond vaatas läbi Eesti Üliõpilaste Korporatsioon "Rotalia"
Vilistlaskogu registreerimise asja ja Kod. Kohtup. Sead. § 712 ja Aju-
tise Valitsuse poolt 21 märtsil 1919 a. vastuvõetud ja R. Teatajas nr.
18-1919 a. avaldatud seaduse §§ 3, 8, 11, 13, 15, 28 põhjal otsus-
tas: EESTI ÜLIÕPILASTE KORPORATSIOON "ROTALIA" VILISTLASKOGU selt-
side, ühisuste ja nende liitude registrisse kanda.
Registrisse kantud 19 oktoobril 1925 a. Nr.1992 all
Käesolev põhikirja eksemplar on Tartu-Võru Rahukogu poolt asuta-
Kas sinul on tarvidus Tallinna
sõita, ehk teed seda muul teel,
paluti et sa räägiks vastavatele
isikutele selle tõelise olukorra;
mida seltsi üldkoosolek on
vastu võtnud.
Nii on need asjad ja olud.
Omast olust aga ei tea
mina muud midagi rääkida.
Kui aega ja võemalust juhtub
tulema sõidan ka kord Tartu.
Tervisi kõigile!
vend Oskar.
TALLINNAS, 6.oktoobril 1934 a.
TALLINNA
LINNAPEA
hra Pröfessor J. U l u o t s.
Kallis kaasvõitleja!
Tallinna linn vajab gaasikaitse-instruktorit.
Vasatava kuulutuse peale andsid ennast üles muu seas
ka mõned Tartu Ülikooli juures töötanud isikud. Lisa-
des siia juure erilehel ülesannete loetelu, palun mit-
te keelduda allpool toodud isikuid attesteerimast sel-
lest seisukohast, kes neist oleks kõige kohasem loet-
letud ülesannete täitmiseks:
1.K o n t s, Harry - Füüsikalise keemia labora-toorium.
2.T i g a n i k,Leonhard -Abijõud anorgaanilise
keemia õppetooli juures.
3.A r r o, Heonrich - Assistent keemia instiduudis.