Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
hoidja Mai Kadak on palunud temale kütted ja maad
pruuki lubada wiimast wõi rendi eest.
Otsuseks: Hamaste kooliõpetaja maa jääb käesoleval aastal
koolimaja hoidja Mai Kadakule pruuki maja hoid-
mise eest ja ei saa muud palka. Maja hoidja saab
1 süld puid kütteks.
Wõnnu kooliõpetaja Daniel Lodi palub oma elu-
ruumides mitme suguseid parandusi ette wõtta, sest et tema
endise nõukogu otsuse järele maa 1 aasta pääle wälja
on rentinud. Nõukogu tegi ühel häälel
Otsuseks: Kooliõpetaja Daniel Lodi järgmiseks nõukogu
päewaks ette kutsu läbirääkimisele ja üle
waadata, mis töö tarwilik teha oleks.
Järelewaatajadeks nimetada Luik, Tootsi ja Suits.
Wallawanem pandis ette, et wilja ja suhku jaga-
misse üle rahwa seas nurisemist on, et õiged jagamist
wallawalitsuse poolt ei ole wiljale ja suhkrud peaks-
ühest poest teise jagada anda.
Otsuseks: Hamaste Tenno poest suhkru jagamine
Torga poodi anda ja teistest poodidest walla
walitsuse sellekohase järele waatamise ja
ära nägemise järele. Wilja jagamise küsi-
nime jääb täiskogu otsustada.
Hendrik Tormis Jurjewist palub oma abiraha 2 rubla
kuu poolt 4 rubla kuu pääle suurendada, sest et haigus
ei ole paranenud ja ülespidamine kalliks läinud.
Otsuseks: Hendrik Toomis abi raha 6 rubla wõrra
Kuus suurendada. See otsus kuulatada
temale edasi kaebduse reeglitega.
§ 41. See § välja jätta. (Uustalu)
§ 43. ... muretsetakse neile päriseks /Uustalu/
Puudust kannatavaile õpilastele .... päriseks /Kann./
§ 54. See § välja jätta /Vestholm/
Teine lause välja jätta /Semper/
§ 55. ... ette nähtud erimääruses /Uustalu/
§ 58. ... tuleb nõuda /minist. ettepanek/
x 60 Tähendus: ... ei nõuta /ministeer. ettepanek/
§ 65. See § välja jätta. (Asson)
§ 71 kooli õpetajate hulgast /minist. ettepanek/
Tuleb uus § sisse võtta, mis annaks garantiid, et kooli
juhataja juha oma juhata ja ametist lahkumise puhul majan-
dusliselt kannatada ei saaks. /Rumma/
§ 74 Tähendus II sisse jätta /ministeeriumi ettep./.
§ 82 omavalitsuse esitajate arv peab hoolekogus suurem
olema /Vestholm/
pkt 3... esitaja või tema asemik /Kann/
§196 "kreposti kirjad" välja jätta /Kann/
§ 26. ... igale määralisele õpetajale tarvitamiseks 1/6 - 1/3
tiinu juurevilja maad ühes lehma heinamaaga (Vähemusse jäänd
x60 § 60 Välja jätta "mõjuvail põhjustel" (Uustalu)
ettepanek)
Üleüldised:
Kooli maadesse puutuvad paragrahvid ühe peatüki alla
koondada. (Uustalu).
Ühtluskooli ka lubada teisiti astmetesse jaotada lubada
ja mitte alati: 7 algkooli klassi ja 5 keskkooli klassi.
(Vestholm)
Algkooliseaduse §1
Ko Algkooli siht.
Eesti algkooli siht on lapsi wabadeks, waim-
liselt ja kõlbliselt iseseiswateks isikuteks
kaswatada ja neile üleüldiseid teadmisi
ja wõimisi õpetada ja harjutada, mis
kooli lõpetajatele nende kodanlises elus
tarwilised on.
Asutawa Kogu
liige N. Kann.
1919-20 õpeaasta tunni kawa
(üleminekuaeg).
kawa 24 septembrist 1919 a. N 2783 all jääb käesolewaks
1. Rahwa hariduse ministeeriumi poolt ettepandud tunni-
õpeaastaks maksma nelja esimese õpeaasta kohta kõigis
awalikkudes koolides, mille juures aga järgmised muu-
datused tuleb ettewõtta:
a) Koolides, kus 1919 aasta sügisel õpetöö algusel esimest
ja teist võõrast keelt õpetati, tuleb neid mõlemaid edasi-
õpetada, kuid tundide arw ei wõi mõlemil üle kolme
tunni nädalas olla.
b) Teist wõõrast keelt (Saksa wõi Prantsuskeelt) tuleb
õpetada ka IV, V, VI ja VII õpeaastal, sest et teda mine-
wal õpeaastal Hariduseministeeriumi eeskirja järele
11 jaan. 1919 a. N100 all, kolmandamast õpeaastast algades,
õpetati.
c) H III õpeaastal tuleb emakeele tundide arwu kahe (2)
ja rehkenduse tundide arvu ühe (1) wõrra wähendada.
d) IV õpeaastal tuleb emakeele ja rehkenduse tundide
arwu kummagil ühe (1) tunni wõrra wähendada.
e) Koolides, kus ministeeriumi poolt jaan. 1919 a. wäl-
ja antud tunnikawa järele V õpeaastal kolmas
wõõraskeel (Inglis- wõi Prantsuskeel) tänawu koolitöö
algusel sissewõeti, tuleb seda edasi õpetada. Nii sama
tuleb järgnewatel õpeaastadel kolmat keelt edasi õpeta-
2. Kõigis teistes klassides wiiendamast õpeaastast algades
jääb see tunnikawa, maksma, mis rahwa hariduse
ministeeriumi poolt 11 jaan. N100 all koolidele
ette kirjutati.
Ettepanekud algkoolide seaduse
eelnõu juure.
Pealkiri. Sõna "avalikkude" välja jätta. /Semper/
§1. Algkooli ülesanne peab selle paragrahvi juures ära tähenda-
tud olema. /Veidermann/
§ 2. Algkool on emakeelne, maksuta ja sunduslik kõikidele
riigi kodanikkudele / vähemusesse jäänud ettepanek/
§ 7... kes ühe õpetaja juhatusel õpiks j.n.e /Semper/
... kes ühe õpetaja juhatusel õppida soovivad /Reintamm/
§ 8... või erandina emakeelses koolis. (Vähemusse jäänud).
Kolmanda lause mõtel laiendada.
§ 10 Teine lause välja jätta; (Asson, Uustalu)
... kooli astuda õpetajate nõukogu loaga (Uustalu)
Viimase lause lõppu: ja muil mõjuvail põhjusil (Asson)
§ 12... vabastatakse maakonna või linna koolivalitsuse
poolt... (Uustalu)
§ 15. Viimane lause välja jätta (Veidermann).
Tuleb märkus teha vabandamata põhjuste lähemaks ära
määramiseks /Veidermann/
§ 18 §-i lõppu: Selle määruse täitmise järele valvab
kohaline koolivalitsus ühes kooli hoolekoguga /Vähemusse jäänud/
§ 19. Ülem algkool olgu 2 klassiline, kuna 3. klass olgu täien-
dusklass. Kuuendast klassist avanegu võimalus astuda kesk-
kooli. Kolmandal lugemisel tuleb sellekohane märkus teha.
"Alamalgkool ja ülemalgkool /Vähemusse jäänud/
/Veidermann/
§20 Kooliaeg olgu linnas pikem kui maal /Vestholm/
xx § 26... mänguplatside jaoks vähemalt 200 r. m. ... / minist. ettep. /
§32. pkt. 14. moraali ja uskude õpetust /Päts/
usuõpetus välja jätta / 6 h. poolt /
Tähendus I. ... algab 5. õpeaastast
võõraste keeete õpetimine vabatahtlik
§34 ... õpeaine kohta klassis määrab ära Haridusministee-
rium /Päts, Uustalu)
Kas ei peaks ära määrama tundide arvu iga klassi kohta?
§... Kooli juure maad muretsema on kohustatud
kooli üleval pidajad.
§... Linna ja alevi koolidele tuleb maad muretseda,
nii palju, kui see kohaliste olude järele võimalik on, selle
juures silmas pidades kõige pealt kooli üleüldseid tarvidusi
(õpilaste mängu platsid ja kooliaiad)
§... Koolide tarvis on riigil õigus maad sundusli-
kult võõrandada. Kõik kulud selle juures kannab kooli üle-
vel pidaja.
§... Kooli maaosa tarvitamise õigus õpetaja vahe-
tamisele järgneval suvel on lahkujal õpetajal, kui ta
koolis töötas kuni õpeaasta lõpuni. Lahkus ta koolitööst
enne õpeaasta lõppu, j määrab selle  maa osa tarvitamise
kooli hoolekogu.
§ ...
J. Uustalu
Hariduskommisj. liige
Ettepanek algkooli seaduse kohta
Koolimaad
§... Iga maal asuva algkooli juures peab olema
maad järgmisteks otstarveteks:
1. Õpilaste võimlemise- ja mänguplatside, ja õuemaa
jaoks vähemalt 400 ruutmeetrit iga klassi kohta,
2. kooli aia, kui ka õpetajate isiklikul tarvitada
misel
miseks olevaks juurevilja maaks 1/3 - 1 tiinu kõlbulikku
maad
3. põllumajapidamise praktikaliku õpetamise kohana
põllumaad ühes sinna juure kuuluva heina ja karjamaaga
ühe normaal talu suuruses.
§... Eelmised paragrahvi pkt 1 ja 2-s tähendatud
maade jaotamise ja lähema tarvitamise viisi määrab kind-
laks kooli hoolekogu. Pkt 3-s tähendatud maa tarvita-
mise viisi määrab lõpulikult kindlaks kooli ülevelpidaja
asutus hoolekogu ettepanekul
§. ... Tähendus: Kooli aia- ja juureviljamaa tarwitamine
hoolhekogu poolt määratud piirides
on kõigil õpetajail maksuta, kus juures õpetajad kohus-
tatud on maa kultuuralist väärtust tõstma nii palju
ettevõtmata.
§... Kooli ülevelpidajad asutused on kohustatud kooli-
maade juures tarvilikka maaparanduse töösid ettevõtma
ja ehitusi sisse seadma.
Asutava Kogu kantseleile
paljundada antud tööde leht Nr 272
12. sept. 1919. kell 2
Töö nimetus: Ettepanek algkooli seaduse kohta
Eksemplaaride  arv 22
Mis ajaks peab valmis olema täna kell 4 pl
Masinal kirjutanud M Rikko
Koregeerinud:
Paljundanud:
19 3/X 40.
Saadan siit Kärdla haiglas lamades
mõned teated.
6. aug. võeti koguduse maja ühes köstri-
korteriga ja kõigi kõrvalhoonetega
piirivalve jaoskonnale. Lepiti, et maja
lõunap. pool olgu kohe tühi- ja ka mehi
ajutiselt koolimajas kõige kraamiga,
samuti ka 2 lehm ja hobune tulid
ära viia. Kindlamaks korteriks
valisime Jakob Kiive (surnud) majja.
7. sept käsutati jälle koolimajast
välja. 8 sept. käisin Lelu kir. nime-
päeval ja siis algas kohe kraami ve-
damine Puski Vanajaagule.
19. sept. kuni kl 1 olin terve (kl 11 käisin
Vanajaagult - heinamaal ühte peidetud
kirvest otsimas. Lasksin pahema põlve
pääle ja otsisin... umbes 10 min.
on Teilt sarnased võimupiirid Kavilda preestrile antud
või teeb ta seda isiklikult oma pead, et sõimab ja
neab kaasteenijat kes aitas ta Kavildasse. Selle peale
vaatamata, et kohustused kutsuvad kirikusse, aga sinna
ei minda. Vaevalt võib seda uskuda neid võimupiire,
kuid elupraktika näitab. Olen kannatanud juba
1935. a. preestri terrori all kui ma ta Rannust kaela tõin.
Vahepeal saadeti kirju teile minu peale; needgi olid preestri
näpunäidete järgi tehtud, neid sain ma vallandamisega
tunda – kuid Teie abil sain ma jälle koha tagasi.
Nüüd, sest teostus maareformi, jagati maad – üks krunt
preestri maja – teine köstrimaja järele – kuid just preestri peale
käimisel jäeti mind kohalt maast ilma ja tema sai omale
preestri maja järele. Nüid nagu kuulda tahetavat köstri
maja ära müüa tollele maasaajale, kes sai köstri maja
krundi. Kas seda saab koha peal teha ilma teie nõus-
olekuta ja kuhu lähen mina elama, sest maa on antud
praegust välja ikkagi ilma hoonedeta, sest majad on
ju natsionaliseerimata ja on ikkagi koguduse ja üld-
kiriku varandus. Tahan olla ikka veel koha peal ja
pidada oma ametid edasi. Tahan nende hoonete kohta
Teilt selgitust.
Siis veel esimene kord juba sõimati ja vannuti mind
preestri poolt 1936. a. 1 oktoobril kõik kiriku tee kuni
altarisse ohvri lauani. Minu üteluse peale, et ega altar
pole karja laut kus sa vannud ja sõimad mind - siis alles
tuli tal vist meelde, kus viibib ja jättis järele. Sarnast
tegu viiside peale vaadates, ei oleks see preester küll
enam preestri riietuse väärt - ma seda ei tee mitte
isikliku kasu ega viha pärast, vaid oma elu alles
hoidmise pärast, sest ega ei või uskuda, kust tuleb
malakas pühade ajal kuklasse, kas kirikus või
kirikusse minnes - kui üldse teenistust peetakse
sest sarnase "vaimuliku lõukorraga" on kardetav
täna teatati, et tema ametist ära astunud ei ole
ja ühtegi ametist wabastamise palwet kellegile
ei ole saatnud ega annud, mis pärast jäeb kohale eda-
si. Luha käest sarnast tegu pole imeks oota; on ta
pettuse teel elanud enne wõib teha seda ka nüid.
Aga kord peab ikka tema pettusele ja kelmusele ots
tehtama, sest asi lähab juba üle liiaks. Tema pet-
tus ja häbemata teotamine kogu ees, mis ta enesele
lubas 30 jaanuaril, kui hüidis, rusikat tõstes, "üleko-
hus on teie musta mäntli all," peab see kord oma teeni-
tud Praosti herra, kindlamaid samme astuda meie Üle
ma hingekarjatse ees. Peale seda, mis nüid wiimasel kor-
ral sündinud, ei wõi milgi teel Luhat siin kannatada
ja pidada kõige lühemagi aja jooksul, mis pärast hoolitseda
tuleb, et ta ruttemalt siit saaks ära saadetud. Tehke seda kiiremalt.
8 Webruaril 1921 a.
Kastolatsis.
Kastolatsi kiriku preester
Aleksander Swerew.
du wõib mõnda wõerast olu sisse tekkida, mis suk-
kugi soowitaw ei ole. J. Luha hüide terwe kogu
ees, rusika näitamisega, „ülekohus on teie musta
mäntli all." tuletab meelde hirmust ja wiletsat
aega, millal sarnatse hüidega kutsuti rahwast üles,
waimulikkude wastu. Ei sarnane isik ei wõi mitte
kohal jäeda milgi teel ja ei milgi kombel, kui aga
wähegi õigust on Eesti Wabariigis, kelle Walitsus
1919 a. omas manifestis lubas isiku puutumatuse
igale Riigi kodanikule.
Aleksander Swerew
4 Webruaril 1921 a.
Uhmardu, Kärkna-Lähte kog. preester Isa J. Adamov.
Palun Teie lahket ja Isalikku eestkostmist Ülipühitsetud
Isa Mitropoliit Aleksandri ees, et saaksin luba kandideerida
Teie järeltulijana Ühmardu ja Kärkna-Lähte koguduste
vabadele preestri kohtadele, ehk kusagile muiale.
A. Lust.
Lähtel, 3 jaanuaril 1940 a.
Kui minu soowitusel on mingisugust
tähtsust, siis hr. A. Lusti kohta wõin öelda:
"On jumalakartlik aus, õiglane, kaine,
tunneb Jumala teenistusi, on rahuldav
jutlustaja ja hää köster-koorijuht. See-
pärast julgen teda soowitata.
11. jaanuaril 1940 a.
Saades kuulda, et härra A. Lust kavatseb kandideerida
minu hooldamisel oleva Prangli-Maaritsa koguduse preestri
ametkohale pooldan seda asja täiel määral, kuna kohapeal
tuntakse tarvidust alalise koguduse eesniku järele.
Loobuksin otsemaid ametkohuste täitmisest sealses koguduses.
Kaugelt koguduse juhtmine ei anna soovitud tulemusi.
Prangli-Maaritsa koguduse hooldaja.
Kärkna-Lähte ap. õigeusu koguduse köstri
kohuste täitja Arnold Lust on koha peal
tegutsenud laulu koori organiseerimise ja
juhatamisega, millega on hästi toime tulnud.
On korraldanud kiriklikke ja muid kontserte
ja loteriid. Kärknas olnud aja jooksul
ei ole misgisugust korratust ette tulnud ja
on oma ametikohused ära täitnud korra-
likult. Sellepärast, wõin soowitada kui
energilist organiseerijad.
Kärknas, 12 jaan 1940 a.
Kirikuwanem.
Wastus – 4/I -
19 4/I 21.
Kõrgesti pühitsetud Herrale,
Eesti Apostliku kiriku peapiiskop
Aleksandrile.
Wõru praoskonna Antsla
ap. kog. preestri K. Usstawi
Antsla kihelkond, teada saades, et
Teie 13mal jaanuaril s.a. Petserist tulewa
õhtuse rongiga Antslast läbi sõidate, tegi
mulle armsaks ülesandeks Teid paluda
13mal jaanuaril õhtu jaamast Antsla
kiriku juurde sõita ja 14mal hommiku
kohalikus kirikus meile waimulikku tröösti
jagada. Kirik on jaamast 2 wersta eemal.
Kihelkond ootab igatsusega Teie lahket
ilmumist, palume meie palwet mitte
kuulmata jätta.
Aupaklikult Teie onnistust
paludes.
N 11.
K. Usstaw.
3. I. 1921.
Antsla ap. kog. preester.
19 6/I 21.
Kõrgesti Auustatud Eesti Apost-
liku Õige-usu ülempiiskop Aleksander,
Ülem Hinge karjane ja Isa!
Rõõmusonum Teie Ülemaks-
piiskopiks pühitsemisest jõudis
Hiiumaale ajalehtede läbi alles
pärast Teie pühitsemist. Nüüd on
meil jälle Apostli wõimuga
Ülem Hingekarjane, Õige-usulised
Eesti kogudused ei ole enam Wae-
sed lapsed. Rõõmu ja elustuse
tuksatus käis läbi südame, käsi
tõusis risti tähte tegema. Esimene
tundmise hoog läheb mööda: tuleb
sellele - saab ainult wõitma.
Tartus. 4 märtsil 1921 aastal.
Tartumaa praost
preester K. Sawwi
No 143.
Tartumaa ap.-õigeusu koguduste Praostile, preester
isa Konstantin Jakowlew Sawwile
Kastolatsi kiriku preestri
Aleksander Swerewi
Ärakiri Sino-
disse saadetud
28. II. 1921a.
Siin juures Teile ärakirja Kastolatsi kihelkonna
Täiskogu protokollist 30 Jaan. 1921 a. ära saates, auu-
paklikult palun Teid, auustatud Praosti herra, was-
taw juurdlus omalt poolt teha ja wõimalikult ruttu-
asi Sinodile ära saata, sest köster J. Luha oma seltsi
ga, nagu minul teada on, tõstab protesti, milleks te-
ma poeg Paul on ka protokollist ärakirja wõtnud.
Et Sinod selle õela seltsi poolt ei saaks eksiteele wii-
13 VII
Eesti Apostooliliku Kiriku
piiskopkonna nõukogule
Nikolai Voldemari Gustavi p.
Triik'i, asukoht: Tallinn,
Suur Roosikrantsi 8, k. 1,
Et minu naine Valentiina Mitrofani t. Triik sünd.
Grekova, kellega mina 9 okt. 1906 a. Gr.-õigeusu kiriku
seaduse järele laulatatud olen, ja kes 1909 a. sügisest peale
jäljetalt kadunud on ja kelle kohta mina mitmekordse
järelpärimise peale mingisuguseid teateid ei ole suutnud
saada, mitte leida ei ole, siis palun sellega Eesti Apostooli-
liku Kiriku piiskopkonna nõukogu minu Nikolai
Woldemari Gustavi p. Triik'i, abielu Valentiina Mitrofani t.
Triik'iga, sünd. Grekova, lahutuks tunnistada
13.VII. 1920
Tunnistajatena selles asjas palun ülekuulata:
Hans Mihkli p. Martna, vannutatud adwokadi abi,
elukoht: Tallinn, Suur Tatari uul. Venteri maja,
N 21b
ja Roman Nüman, kooliõpetaja, elukoht
Tallinn, Apteki uul. 1, k. 1., kuid suvel, kuni
1 sept. s.a. Haapsalu, Valdschlöscheni uul. 13.
Siia juurde lisatud: Tallinna maksuvalitsuse
tunnistus 12. XVI. 1920 N 717 minu abielu
te pettuda ei tule - waid
Sinood kõik teeb, et mina
omi Koguduse liikme kohusi
täita wõiks ja selle pärast
minu palwe sisulist wastust
leiab ja mina tarwiliku ma-
terjali saan.
4. Isa Wantschakow wälja pressis tasu tänu pal-
wete ja waimulikku tallituste eest;
5. Isa Wantschakow oma kihelkonna liikmete
poolt sallimata on, ja wiimased paluwad teda
ametist kõrwaldada.
See kaebtus on 11 allkirjaga.
Uurimisel, mis selle kaebtuse põhjal Sinodi
ettekirjutusel waimulikku kohtu urija ülempreestri An-
dersoni poolt toimetud, selgus järgmine.
1. 19 Juunil 1921 a. Nelipühal enne liturgia algust
ülempreestri Wantschakowi ja preestri Poska wahel
juhtus sõnawahetus, kumbal neist on eestseisuse
õigus, Jumala teenistusel. Preester Poska seisis
püha aujärje ees ja pidi juba teenistust hakka-
ma, aga sama aeg Isa Wantschakow nõudis oma-
le, kui wanemale ja ülempreestrile, eestseisuse õiguse,
ja peale selle isa Poska eestseisuse andis
Wantschakowile, ja wiimane algas liturgia te-
enistust. Sõnawahetus oli küll poolehealeline, aga
siiski sünnitas ärewust kirikusoleja rahwa wahel,
keda ligi 30 inimest oli. Wassili Poschkini tuni-
stuse järele oli 5 inimest selle ärewusel kirikust
ära läinud, kuid tunistaja Susikow tõendab, et ki-
rikust olla üks inimene wälja läinud.
2. 1 Mail 1921 a. isa Wantschakow pidas
Jõhwi kirikus liturgia ühes Ülempiiskopi Alek-
sandriga, ja selle pärast Ooru kirikus temal
ei olnud wõimalust liturgiat teine kord pidada,
miks pärast Ooru kirikus 1 Mail isa Wantscha-
kow pidas lühendatud lõuna teenistust, aga
mitte kiriku teenistuse korra järele, ja Paasa
püha teenistuse korrast jättis wälja üksnes sõ-
nad „wõtke, sööge“-„jooge tema eest“. Sellest
tulli, et kaebajad pidasid seda lühendatud
lõuna teenistust liturgiaks, ja süidistawad isa
Wantschakowi pühaduse teotamises / et liturgia
oli ära peetud ilma püha andeta /.
3. Keegi järelkuulatud tunistajatest ei
tõenda, et isa Wantschakow lohakult täidab
oma ameti kohuseid, - waid ainult mõned ei ole
sellega rahul, et isa Wantschakow pidab Juma-
la teenistust ja tänupalweid kiires tempos, -
mille seletuseks on tarwis arwes pidada.
isa Wantschakowi närwilist harakterit ja
kauaaegset harjumist teenistuse pidamises.
4. Ka ei ole saanud uurimisel tõendust,
et isa Wantschukow tasu saamisel tänu pal-
wete ja waimulikku tallituste eest wägiwalda
wõi wälja pressimist oleks pruukinud, tunistaja
Poloschenski tõendab, et mõned waimulikud tal-
litused i. Wantschakow toimetas tasu saamiseta.
Meie Üllemalikko Sarema
Wallitseja piskopi Herrale
Mustjalla kihhel konnast
allamlik palluminne
Meie alla nimmetud tallo mehhed pallume teid ülle
mad piskopi Herrad et meie omma öppetaja herraka
ei tahhaks mitte rahhul olla selle karjumisse ülle mis
temma igga kord karjub keige wäggwama Jummala
Temblis köstretega ja nõndaka meiega kui meie käeme
Jummala armul nõnda kuitas Risti innmesse
kohhus käia on sean sedda korda põlle meie õige usso
kirrikus ka palju kuulwad kui meie käime Jummala armul
et meie wõiksime sidda Jummala hirmo ja kartusse ta
wasto wõtta agga ikka on rohkem meil tema selle
Nimmetud õppetaja pärrast kartus ja waendab neid
Mitme sugguse trahwika pannib meid põlwe peale
Karjub ja kissentab ninda mis hirm on sedda kuulta
Mis õge usso kirrikus sünnib sellega meie ei tahhaks
mitte rahhul olla selle tunnistusseks meie alla
nimmetud tallu mehhed panneme igga üks oma parris käega
kolm risti alla sist et meie ei oska kirjutada
Edasi lükkamisega kartsime aga kaotada ülempr. Entsoni
kandidadi osast, sest tema seletuse järele, on temale koha peale saa-
mise otsust wõimalikult pea tarwis, et, kui ei saa hakama siin, siis
mujal kohta otsida. - Iga tahes, julgen tõendada, ja usun,
mina neis walimise asjus ainult kihelkonna nõukoguga kokku
kõlas tallitasin. Ja mina isi julgen arwata, et walimised
täiesti seaduslikud on, kui mitte kahtlust ei oleks
kwoorumi kohta koosolekul. Kihelkonnal walijate nimekirja
ei ole ja nii ruttu ei olnud mingit wõimalust seda kokku
sääda. Sellepärast, ei ole meil ka mingisugusi andmeid selle otsus-
tamiseks, kui palju õieti koguduses walijaid on ja kas koosolnud
268 walijat oli pool osa kõigist walijatest. Kui aga worrel-
wiimastel walimistel, siis on meie arw 268 kaunis
suur arw. Omalt poolt julgen arwamist awaldada, et
ülempreester Entson kohasem saadawal olewatest praegu preestri-
test Pärnu kogudusele on. Teie õnnistust paludes
Pärnu praost preester Wälbe
K. A. isa Aleksander!
Tulin praegu kihelkonna nõukogu koosolekult,
kus läinud pühapäewa walimised harutamisel olid.
Esiteks "pean ennast paradama": walimistel on registree-
ritud 286, aga mitte 268 walijat; nendest oli Entsoni
poolt 210, erapooletuid 34. Entsoni wastu oli sellega
siis 42 walijat, aga mitte 24, nagu ma eksi kombel pro
tokolis kirjutasin. Kuid need 42 wastalist on harilikud,
juba Sulle teatud wastalised (Künnapas'e naene, Topi
naene, turu naene Nael ja selle sarnased.) Nüüd täna
räägiti koosolekul, et Künnapas'e naene korjawa
hääli Hiiob'i kasuks. Wõib olla, leiab tema neid
Entsonile oli, kuid üks on kindel: kihelkonna suur
enamus on Hiiobi wastu. Tänasel koosolekul (Kün-
napas puudus) walitses ühine arwamine, et
Entsoniga saawad edespidi kõik rahul olema
Tallinna Tööametile
teatada Arnold Säkkist (Arkaa-
dius) ametisse määrami-
sest Valga koguduse
köstri kohustetäitjana ja
preestriameti kandidaadina
praktiseerijaks
19 19/X 43.
No 285.
Tallinna ja kogu Eestimaa Metropoliit
Aleksandrile
Arnold (Arkadius) Sakkis,
sünd. 5. märtsil 1915. eluk.:
Taheva u. Nõmme tl.
Palun mind määrata Valga
Ap.-Õigeusu Peakiriku juurde praktiseerima
preestriametikandidaadina ja ühtlasi ka
aj. köstriks.
Tallinnas, 19. okt. 1943.
S. lgp.
tegutseda põhikirja alusel kui ilma.
Suur puudus on meil praegu ka lauluraamatu-
tes. Kui neid peaks leiduma Sinodis, ka kõige kal-
limates köidetes, siis võiks neid meile saata - kulu-
vad ära. Eriti on need tarvilised üld laulu juures.
Ja ka kliirose peal on neist suur puudus.
Kuidas on lood „Mõtuse Piibliloodega“ ka neid võib
siin tarvis minna. Iga Teiste õpikute puudusel neid
võib ära kasutada isegi keskkoolis, kus õpilaste
teadmised usuõpetuse alal on õige minimaalsed.
Kui kiriku kaludsid trükist ilmuvad, palun saata
Valga kogudusele vähemalt 50 eks.
Kui Sinodis peaks leiduma raamatukene: „Teenistuse
kord, mis peetakse luteri usust üle tulijate juures", siis
palun saata ka see.
Endiselt ülempreestrilt Th. Männiksaarelt, kel-
lele Isa Mitropoliidi soovitusel tegin ettepaneku
hakata Valga koguduses köstriks-laulu kooriju-
hiks, sain vastuse, milles ta esialgul tervislistel
põhjustel keeldub minu ettepanekut vastu võtmast,
kuid arvab, et uue aasta pool võib ehk asja ka
saada. Siis veel tegin ettepaneku ka endisele Jööp-
ra köstrile Karp Joapile (praegu Joala). Temalt
ei ole veel vastust saanud. Tema elab Riisiperas
just Jaanoka peatuse juures. Tema oli vist ka
tubli köster ja koorijuht. Samuti kirjutasin ka oma
endisele köstrile V. Tündrile, kes oli minule
abiliseks Petseris ja kes võib laulu koorile,
elu sisse puhuda. Kuid tema ei saa praegu
mind aidata. Ta on praegust Tapa güm-
naasiumis laulu õpetajaks täis normi tun-
didega, kust teda ära ei lasta. Ja ta õpib
ise veel konservatoosiumis, aga Tapalt on
senna hõlpus sõita. Siis tegin katset läbi-
rääkimisi pidada ühe suletud Valga Muu-
sika kooli õpetajaga, kuid sellest, nähtavas-
ti, ka ei saa asja - on luteri usuline. Mehel
enesel tahtmist on, kuid temal puudub üld-
se ette kujutus meie usu jumalatieenistusest.
Samuti ei valda ta vene keelt.
K. Tints.
Ülempreester.
Koguduse juhatus asus koguduse täiskogu otsuse täitmisele. Juhatuse poolt
said nimetatud kinnisvarad avalikult müügile kuulutatud „Lõuna Eestis“
7 veebr.1938.a. nr. 16 ja „Päevalehes“ 7 veebr. 1938.a. nr. 37.
Valga linnainseneri ja maamõõtja poolt hinnati nimetatud kinnisvarad
28. jaan. 1934.a. Valga linnavalitsuse ülesandel 8896 kr. väärtusega ehk ümargu-
selt kr. 9.000. Linnavalitsus kirjaga 8. veebr. 1937.a. nr. 1438 tegi koguduse
juhatusele ettepaneku kinnisvarad linnale ära müüa kr. 9.000 eest. Kogu-
duse juhatus leidis pakutud hinna olevat liiga odava ja ei nõustunud
astuda linnavalitsusega ostu-müügi läbirääkimistesse pakutud kr. 9.000 eest.
6. augustil 1937.a. nr.127 all teatab linnavalitsus vastuseks koguduse juhatuse
kirjale 30. VI 1937.a. nr. 628, et linnavalitsus on nõus omandama kinnisvarasid
kr. 13839 eest ja et selle hinna on linnavalitsus ühes majanduskomisjoniga
välja arvestanud aluseks võttes turuhinde. Koguduse juhatus kirjaga
eest pakutud hind kr. 13. 839 on lõplik. Sellele teatab 27.IX.1937.a. nr. 127 all
linnavalitsus, et pakutud hind kr. 13.839 on lõplik, rohem linnavalitsusel pakkuda
võimalik ei ole, kuna kinnisvarade hinnaks pakutud hind on kõrgem turu
hinnast Valgas. Ostusooviga esines ka Dr. Johann Müllerson kirjalikult
13. märtsil 1938.a. pakkudes kr. 16.500 kinnisvarade eest. Teisi kinnisvarade
osta soovijaid ei olnud ja pakkumisi juhatusele ei esitatud. Kuna
Dr. J. Müllersoni pakkumine ületus Valga linnavalitsuse pakkumise
müüa ja üleanda kogudusele kuuluvad kinnisvarad kinnistu nr. nr. 34, 119 ja 33.
Dr. Müllersonile tema poolt pakutud kr. 16.500 eest kogudusele kuuluvate õigus-
tega ja eesõigustega. Ostu-müügi leping sõlmiti Dr. J. Müllersoniga 9.apr.
1938.a. Kinnisvarad anti ostjale üle 31.mail 1938.a. millal täielikult tasu-
ti ostu-müügi hind kr. 16.500 ja saadud raha anti samal 31. mail
1938.a. hoiule. A/S Valga Panka. Ei vasta tõele, et koguduse juhatus-
preester, kirikuvanem, Mandre ja Sõber kauplevad osta ilma koguduse
nõukogu ja koguduse täiskogu kokkukutsumata Välki ja Katlai maju.
Nimetatud majaomanikkudega koguduse juhatus ei ole üldse pidanud
läbirääkimisi ja ei kavatsegi pidada ning osta neid maju. Oleks
väga soovitav kui välja saadetaks asjatundja, Valga linnas müügil
olevate majade ülevaatamiseks, kuid senini ei ole kog. juhatus veel leidnud
ostuks ja omandamiseks sobivat kinnisvara ja kog. juhatus ei kavatse oman-
dada ühtegi kinnisvara muidu, kui see ei ole ülevaadatud asjatundjate
ja ehitistehniliste eriteadlaste poolt, mis juures kinnisvara omandamine toi-
muks ainult kiriku põhimääruste juhatusel. Mis puutub küsimusse-kas
ostu teel omandada kogudusele uus kinnisvara, kinnisvarade müügist
saadud raha eest, ehk ehitada kiriku juure kirikuteenijatele elumaja
kõrval hoonetega, siis on seda küsimust korduvalt kaalutud kog. nõukogu
ja täiskogu koosolekutel ja leitud, et kiriku juure ehitatavad majad
oleks koguni vähe tuletoovad, kuna kogudus vajab sissetulekuid kog.
kulude katteks ja kirikuteenrite palkade maksmiseks. Kirikuteenritel
puudub võimalus ainult tasuta korteri eest seista koguduse teenistuses. Kiriku
kaudu laekuvad tulud on aga piiratud ja ei kata häda vajalikke kulusid.
Kog. juhatus ei ole raisanud kog. varandust ja raha ei ka hävitanud. Küll
on kog. juhatuse hoolel just ära hoitud varanduste võõrandamine, väärtusetuks muut-
mise katsed ja kog. varandust on tunduvalt kasvatatud ja suurendatud. Tänavate
puhastamise kohustused on krundi omanikkude naturaal kohustused ja neid kan-
navad kõik krundi omanikud linnades ja sellest ei saa vaba olla ka kogudus. Kog.
preester ei ole omavoliliselt võtnud enesele ühtegi aeda ega krunti kasutamisele.
Issidori kiriku juures olev aiamaa anti kog. preestrile kasutamiseks kog. poolt makstava
raha palga lisaks kog. nõukogu otsusega 1922 a, milline aiamaa annab preestrile
tulu aastas 30-40 kr. Praegune Valga Eesti Peakiriku kog. ei ole pärinud endiselt Niko-
lai koguduselt mingeid varasid peale nende kinnisvarade, mis asusid Vabaduse ja
Kuperjanovi tän. vahel ja millised müüdi kr. 16.500 eest ning saadud raha on hoiul
A/S Valga Pangas täissummas kr. 16.500. Peale selle oli Nikolai kogudusel „Soemetsa“ tulu
Kasaritsas ja see võõrandati maareformi seaduse alusel ning sealt ei ole kogudusele
makstud vähematki. Koguduse juhatuse tegevuse eesmärgiks on püüda koguduses rahu ja
ühtmeelt alal hoida, kõikidega leplikult ja vastutulelikult talitada ja seepärast kut-
suti A. Vallneri kog. nõukogu koosolekule ja anti seletust mitmel korral kog.
nõukogu koosolekul kõige kohta mis ta soovis. Kog. juhatus ei toimeta ja ei talita
midagi salaja, vaid annab kõige kohta teateid ja esitab ja on esitanud aruanded,
eelarved ja tegevuskava heaks kiitmiseks ja seisukoha võtmiseks kog. täiskogule ja
nõukogule. Täiskogu ja nõukogu poolt on juhatuse ettepanekud alati
Meie suurem ehk enam
jagu koogutust protestemi
selle 2 jan. preestri waalimise
waalimine ei olnud, aga siiski
walemiseks tahetakse nimetada.
Meie protesterime hääle
õiguse anmise seaduse ehk
korra wastu, meile üteldi et
need wõiwad ainult waalida-
kes 25 aastad wanad on ja
kes armu laual on käinud.
Meie aga arwame et
hääle õigus peab olema
kõikil koogutuse liikmetel kes
oma liikme maksu on ära
Kiriku seaduses on lubatud
18 aastaset naist wõtta ja
16 aastaset mehele minna siis
arwatakse nemad täie ealiseks
ja täie mõistusliseks,
Siis peaks ka 16 aastaselt
täie hääle õisgusline olema.
Sest et ka 16 aastased maksa-
wad täie liikme raha.
Ka armu laual käimine olgu
waba igal ühel oma südame
soowi järel aga mitte
sunduslik. Waba riigi
asutawa koogu walimistel
mis tähsad põhi seadused
wälja töötas, andi kõikile
20 aast. kodanikutele hääle
õigus waalita.
Kui teil weel õige uusu
koogutused armsad on ja neid
koos hoida soowide, siis kuulutate
meile preestri waalimise täht
päewa kõike Wähemalt kuu aega
ehk 4 neli nädalat ette
Awalikult.
"16" Augustil 1920 aastal. Eesti Piiskopkonna Nõukogu ku-
ulas: Nikolai Woldemari Gustawi p. Triiki palwet, et
tema abielu tema naisega Walentina Mitrofani t. Triikiga
kadumise pärast
Seadus § 2. Püha kogudus lubab oma osawõtmises inimese
nõtruste wastu abielu ainult sell korral lahutada, kui see
inimese hingelunastust päästab, kõrwaldamata kurjatege-
wust ära hojab wõi üle jõu käiwat kannatust waigistab
kuid lahutuse peatingimine igasugusel juhtumisel peab ole-
ma et koos elamine lõpetatud wõi wõimata on.
§ 3. Koguduse poolt pühitsetud abielusidet wõib ainult
waimuliku kohtu otsuse järele lahutada kui mees ehk
naine seda palub lahutuse põhjused selgeks jõuab teha
selle juures kõiki järgnewates punktides üles pantud
tingimisi silmas pidades. Abielulahutamise põhjuseks
wõib olla: e jäljeta kadumine
§ 14 Jäljeta kadumine on abielulahutamise põhjuseks siis,
kui kadumisest kolm aastat on mööda läinud.
Nõukogu käskis: Nikolai Woldemar Gustawi p. Triik
pöörat Piiskopkonna Nõukogu poole palwega, et tema
abielu side tema naisega Walentina Mitrofani t. sünd.
Grekowa'ga ära saaks lahutud järgmist seletust
ette tuues:
Et minu naine Walentina Mitrofani t. sünd. Grekowa
kellega mina 9 okt. 1906 a. Gr. õigeusu kiriku seaduse
järele laulatud olen, kes 1909 a. Sügisest peale jäljetalt
kadunud on ja kelle kohta mina mitmekortse järel-
pärimise peale mingisuguseid teateid ei ole suutnud
saada, mitte leida ei ole, siis palun sellega Eesti Aposto-
teine: Mõtted lendawad tagasi Esimese
Eesti Apostli, martri, Õutsa Platoni, Kurwa
loosse. Tunneks just kui peaks õige õr-
nasti, waga palwega seda suurt
Armu Annet Jumalalt wastu wõtma,
tundmusega, kas oleme meie seda
wäärt, et rõõmu tunda! Eks seo meid
kohused rasked, wõitlemised wisad,
et üles ehitada, mis maailma maru
on rusunud. Kuid siiski, meil on nüüd
juht ja täie apostliku wõimuline
esitaja, mis oleksime selleta!?
See teadmine teeb siiski rõõmu! Oh tun-
neksiwad kõik Õige-usulised Eestlased, Teie
lapsed, selle taewa kingituse suurt wäärtust.
Armastatud Isa, - tundub Teid armas-
tuses lihtsuses nii hüüda, au kõrwale
nimed
jätta - Wõtke meie Armastuse ja
truuduse tundmise awaldamist wastu.
Soowime Teile Jumala armust Waimu
rikkust, wäge, hinge jõudu, tarkust,
elu, terwist, et Teie seda suurt ja
rasket tööd, mida üli wäga palju on,
nõrkemata ja ausalt wõiksite teha.
Ülem Karjane Kristus Olgu Ise
alati Teie töödes abiks ja juhiks;
Ta hoidku Teid palju aastaid!
29mal Detsembril 1920 a.
Keina kaudu.
Emmaste Apostliku
Õige-usu koguduse preester
Joann Prooses.
Riigi Kunsttööstuskool.
No 651. Tartu mnt. 11. Tel. 304-29.
22 dets 1939 a.
Käesolevaga tõendan, et prl. Elsa Grünverk
töötas 1. augustist 1924 a. kuni 1. Augustini 1930 a.
heade tagajärgedega Riigi Kunsttööstuskoolis papp-
ja nahatööde õpetajana.
Prof. H. Kuusik.
J. Ollik
Haridusministeerium
Riigi
Kunsttööstuskool.
5 september 1924 a.
No 834.
Selle tunnistuse omanik Elsa
Grünverk on 6. juunil 1924 aastal Riigi
Kunstööstuskooli täielise kursuse eduga
lõpetanud.
Peale kooli kursusesse kuuluvale üld-
ja eriharidusliste õppeainete, lõpetas ülal-
nimetud isik erialana raamatuköite ja pa-
pitöö õppetöökoja.
Riigi Kunsttööstuskooli põhikirja §§ 25,
26 ja 27 põhjal omab Elsa Grünverk õpetatud
joonistaja õigused ja kutse.
Direktor: Vold. Päts
Inspektor: A. Kilgas
Õppetöökoja juhataja: E. Taska
Pedagoogika nõukogu sekretäär: H. Kuusik -
Riigi Kunsttööstuskooli
Direktor V. Päts
Maksuvalitsus
12 juulil 1920 a.
No 717.
Tallinna Maksuvalitsus tunnis-
tab sellega, et Nikolai Woldemar
Gustavi p. Triik, sünd. 26 juulil
1884 a., abielus, Luteruse usku, abi-
kaasa Walentina Mitrofani t.
Triik (Grekova). Wene usku,
laulatatud 9 oktobril 1906 a.
on Tallinna kodanikud.
19 7/IV 22.
Kõrgestpühitsetud Tallinna ja Kõige Eestimaa
Ülempiiskop Aleksandrile
Jõhwi Jumalailmumise kiri-
ku Preester Aleksander Männik`u
raport.
Kõigeaustusega palun Teid, Kõrgest pühitse-
tud Eminents, anda Teie piiskoplikku tänu
ja õnnistust Ülestõusmise pühiks Jõhwi
koguduse Nõukogu liikmele - professor Fi-
lipp Michaili p. Konjaew`ile, kes kõige oma
Eestis olemise aja Jõhwi kiriku ilustuseks ja
heaks ohwerdajate initsiaator ja alaline
ohwerdaja on olnud: Jõulueel korjas ta
kiriku kütmiseks raha, mille eest puid sai
ostetud, Jõulu ajal walgustas ta omal ku-
lul kirikut, mis talle ükstuhat /1000/.
marka maksma läks; jällegi kawatseb ta
kirikut seest- ja wäljaspoolt walgustada
ja ilustada, mis üle tuhandi marga maks-
ma tuleb. Pean weel juure lisama, et h-ra
Konjaew, kui põgeneja, mitte rikas inimene
Kõiki seda silmas pidades, palun Teid, kõr-
gest pühitsetud Ülempiiskop ja Isa, minu
palwet mitte täitmata jätta.
Jõhwi Jumalailmumise kiriku
No 80
Preester Aleksander Männik
5 Aprillil 1922 a.
Jõhwi alewis, Wirumaal
Jõhwi Jumalailmumise
kiriku preester Aleksan-
der Männik`u,
Austades saadan siin juures Si-
nodile kirikutalitused, mis Aseri wab-
riku ja Oru pihtkonna ajutised
preestrid on toimetanud, Sinodi
käsukirja põhjal.
No 87. Preester Aleksander Männik.
25 aprillil 1922 a.
Jõhwi Alewis, Wirumaal.
Kiriku 84
Jõhwis 15. VII 26. a. No 604.
Eesti Apostliliku Õigeusu
Sinoodile
Mina sain täna Eesti Ap.
Õigeusu Sinoodilt kirja N 1083
mis wististi tahab olla was-
tuseks minu wiimasele kirjale
Sinoodi, kus palusin sisulist
wastust 9/VI saadetud palwe-
le. Mina aga seda kirja ei saa
wõtta wastuseks minu palwe-
le, mis oli Sinoodile saade-
tud ja tarwilikude tempelmar-
kidega warustatud. Omas
palwes palusin mina Sinoo-
di korraldust Jõhwi kogudu-
oliliku Kiriku Piskopkonna Nõukogu minu Nikolai
Woldemari Gustawi p. Triiki, abielu Walentina Mitro-
fani t. Triik'iga, sünd. Grekowa lahutuks tunnistada.
Tunnistajatena selles asjas palun ülekuulata
Hans Mihkli p. Martna wannutadud adwokadi abi elu-
koht: Tallinn, suur Tatari uul. Venteri maja N21b ja
Roman Niiman, kooliõpetaja, elukoht, Tallinn, Apteki
uul 1 k 1, kuid suwel, kuni 1 sept. s.a. Haapsalu Vladschlö-
scheni uul. 13
Tähendatud palwekirja 13 Juulil 1920 aastal arutusele
wõttes, Piiskopkonna Nõukogu otsustas: et paluja
Nikolai Woldemar Gustawi p. Triik oma palwekirja juure
kõik dokumentid, ja teateid, mis abielulahutamise
protsessi asjas tarwis on sisse saatnud, - 1 wastu
wõtta tema palwekirja abielulahutamise asjaajamiseks
tema naise Walentina Mitrofani t. sünd. Grekowa
wastu, tema jäljeta kadumise pärast; 2) hingekarjatse
manituse toimetus anda Nõukogu liikme Pr. N. Skrom-
nowi hooleks; 3) "Riigi Teatajas" Walentina Mitro-
fani t. Triiki, sünd Grekowa jäljeta kadumise üle-
kuulutust awaldada; 4) walmistada 2 küsimuse
lehte tunnistajate nime peale ja neid wande all
ülekuulata.
Hingekarjatselik manitus oli tehtud, Äga jäi tagajärjeta
Paluja Nikolai Priik kinnitas ona nõudmist.
Tunnistajad tunnistawad:
1) Roman Willemi p. Niiman, 38 a. wana
Nikolai ja Walentina Triikisi tunnen, suguluses, iseärali-
ses sõpruses ehk waenus nendega ei ole
Aastat kaksteistkümend tagasi olin ma Triikide juures
Petrogradis, siis ei olnut Walentina Triiki enam oma
mehe juures. Mispärast ja missugustel põhjustel ja
kuhu ta kadus mina et tea. Kus ta nuid elutseb - ei tea.
2. Hans Mihkli p. Martna, 30 a. wana
Tunnen abikaasasid Nikolai ja Walentina Triikisid, sugu-
luses, ega iseäralises sõpruses kui ka waenus ei ole
Nägin wiimati Walentina Triik-i 1909 aastal Petrogra-
dis. Nikolai Triik tuli peale selle Petrogradist ära, ku-
na tema abikaasa sinna jäi wististe sellepärast, et
abikaasade iseloomud kokku ei sündinud. Tean, et Ni-
kolai Triik Walentina Triik'i pärast 1915 ja 1916 aastatel
politsei kauda Petrogradis ja ka Poltawas, kust Wa-
lentina Triik pärit, teda otsis kuid mingisuguseid teateid
ei saanud. Sell ajal pööras Nikolai Triik minu poole,
kui adwokadi poole nõu küsides, kudas ta oma abikaasa
kohta teateid wõik saada. 1915 aastast alates olen
ühtelugu Nikolai Triik'iga kokku puudunud, teateid
oma abikaasast temal aga selle aga jooksul minu
teada ei ole olnud. Äraolewa Walentina Triik'i praeguse
elukoha kohta minul teateid ei ole.
Asja olusi läbi wadates ja silmas pidades, et -
1 lahuselamine abikaasade Nikolai ja Walentina Triik'ide
juba 1909 a. sadik tunnistajate läbi kindlaks tehtud
2 Walentina Mitrofani t. Triiki, sund. Grekowa jäljeta
kadumine 11 aastat kestab ja selle aja jooksul tema enesest
Ühtegi olemise märki pole annud,
3. "Riigi Teatajas" kuulutamise peale ei ole sellekohased
ameti asutused ka era isikud mingisuguseid teateid
Walentina Triiki elukoha üle Nõukogule saatnud
4 Seadus § 14 ütleb: jäljeta kadumine on abielulahutamise
põhjuseks siis, kui kadumisest kolm aastat on mööda läinud
Piiskopkonna Nõukogu leiab kaebealuse Walentina
Mitrofani t. Triiki, sünd. Grekowa süü seadusest nõutawa
Selguseni awalikuks tehtud olewat ja sellepärast otsustab:
1) Apostliku õigeusu seaduse § 2, § 3 p.l. § 14 põhjal, mis räägib
kiriklikult pühitsetud abieluühenduse lahutamise põhju-
sest Gelsingi
kirikus 9 okt. 1906 aastal
dud, peab asja selgitama ja walgustama tema tões
olus ja teha seda ruttemalt. Ühes sellega teadus-
tan Teile, et J. Luha, nagu seda luuletab siin tema
poeg Paul, ei mõtlegi lahkuda Kastolatsist, waid
tahab edasi jäeda, lootes maad rendi peale saada.
Kui sarnane asi juhtub toime minema, siis Kasto-
latsi olukord ei parane sukkugi, waid lähab weel
kurjemaks, mida isegi wõite arwata, silmas pidades
neid juhtumisi, mis Teie eneste silmil läbi wiidi õela
kompanija poolt. Tarwis kindlamaid samme as-
saaks Kastolatsist ruttemalt ära toimetatud, kui ko-
haliku rahu ja elukorra rikkujad, mida üheski sea-
duses lubatud ei ole. Tarwis oleks ka meie Ülemapiis
kopile asjast eraldi ettepanna, et ta wõiks korralda-
miseks tarwilikka juhtnöörisi Sinodile anda, mui-
Tartumaa õigeusu koguduste Praosti herrale, preester
Auupaklikult teatan Teile, auustatud Praosti herra
et köster Luha häbematult töötab edasi, rikkudes rahu
ja segades rahwa meele olu. Täiskogu koosolekul 30 jaa-
nuaril s.a., kuna pidi olema köstri walimine, nagu seda
pidi tehtama 17 oktobril 1920 a. peetud Täiskogu proto-
kolli 6 punkti järele, ütles köster Luha Teie kuuldes
terwe kogu ees, et tema on annud Sinodile palwe kirja
ametist wabastamise üle, mille tõttu köstri walimi-
ne jäi ära. Nüid aga Luha kiitleb, nagu sest minule
Uue waalimisega oleks
endist üle kohud ja meele
paha wõimalik hääks teha.
Kus wiga näed sääl tule ja
aida. Uued waalimesed oleksid
kirikule wäga kasulikud need
tooks tooks rahwast kirikule
lähemale. Seisew weesi läheb hais-
ma ei kõlba juua aga jooksew weesi
on puhas ja kõlba kõikile juua.
Jäeme igatsuga Teie
kõrged rahultawad
wastust ootama.
Aupaksikult.
A. Mardik.
J. Topp.
Adress: Pärnu
Jänesselja tän. No 11.
Tallinn telegraaf No 2129 28
(Tähiku ja juhe No)
Kust pärnust No 466
Adress: Vastus 10
Liik  Sõnu Sisseantud.
Ülempiiskop
Aleksander Tallinn
Vastuvõetud 20/1, 1921 a. kell 9 / 20 m.
Ametmärkused
Kas Entson kinnitud
vasta kohe
Välbe
19 20/I 21
Posti Peavalitsus No 77.
teated ja tarwilikud andmed
nõukogu poolt astutud
sammude kohta. Need and-
med on minul tarwis selleks
et tarwilises kohas esineda
sisulise protestiga Nõuko-
gu tegewuse kohta obli-
gatsiooni tegemise asjus ja
ka peakoosolekute wastawa
otsuse kohtu. Nimelt leian
mina et Nõukogu on luba-
nud endale koguduse põhi
kirja ja makswate seadus-
te rikkumist (näituseks
on 6/VI koosoleku protokolli
üleswõetud niisugused otsu-
sed mida koosolek teinud
mitte ei ole, kuna aga tõe-
line koosoleku otsus pro-
tokoleerimata on jäätud.
See selgus 8/VI koosolekul
ja waatamata minu palwe
peale wastawalt 6/VI koosole-
ku protokoll parandada, mit-
te seda ei tehtud.
Sinoodi otsus 21/VI aga
käib nii: „obligatsiooni and-
mine mitte soowitawaks
lugeda....“ ilma et oleks
peakoosoleku wastaw otsus
kui mitte seaduslik oleks
tühistatud, nii samuti ka oleks
tühistatud Nõukogu wasta-
wad otsused (8/VI koosoleku
kokkukutsumine kord juba
peakoosoleku poolt tagasi
lükkatud otsuse ettepaneku
uuesti hääletamisele pa-
nemine j.n.e.).
arvad, et mu seal kergemalt,
saan lastele haridust anda, siis
palun südamest minu kandi-
daturi toetada.
Sügava austusega
pr. J. Allik.
Uruste.
9 jan. 1921 a.
Pärnus 15 Jan. 1921.
19 17/I 21.
Õige uusu ülem
Piiskopp
Pärnu Issanda muut-
mise koogutuse liikmete
pool.
Kiri.
Palume wabantata et
Teid weel julgeme oma kirjaga
tülitama tulla.
Meil Pärnu Õige uusu
Issanda muutmise koogutuse
liigmed saadsime teile juba
kaks palwe ehk kaebtuse kirja,
aga unustasime sinna jure
wastuse tarwis õige adressi
kirjutamata mida selle kirja
lõppul kirjutame.
di minu palwele sisuline
wastus anda ja seda tingi-
mata weel käesolewal näda-
lal ehk tulewa nädala al-
gul. Seda on tarwis minul
sellepärast, et Jõhwi Kogudu-
se Nõukogu on 18 juuli kuu
päewa peale uue Koguduse
täiskogu kokku kutsunud
ja minul on tingimata tar-
wis teada kas koosolekud,
milledest mina osa wõttan
ka seaduslikud on wõi ei.
Muud wõimalust selle küsimu-
se otsustamiseks aga minul
ei ole, sest koguduse nõu-
kogu ei anna minule and-
meid milledele toetades wõin
seda küsimust otsustada.
Olen lootnud, et Sinood
Kui Kõigem Eesti Apostlili-
ku Õigeusu Kiriku orgaan
tõesti Õigeusu Kiriku kasu-
de kaitse seisukoha kaitseil sei-
sab ja omalt poolt kõik teeb,
et Õigeusu Koguduse liik-
med omi kohusi kiriku wastu
täie teadwusega täidaks,
mis mitte iga kord ei pruu-
gi selles seista, et kogudu-
se liikmed ilma arwesta-
mata ainult Koguduse Nõu-
kogu ja mõne üksiku
koguduse liikme tahtmise jä-
rele tallitaks. Pea asi on see
et koguduse liikmed oma sü-
dame tunnistuse järele Kogu-
duse kasude eest wälja as-
tuks. Loodan et minul nii-
sugusest arusaamisest mit-
E.A.Õ.K.
Valga Eesti
Peakiriku Kogudus
„30“ detsembril 1938. a.
No 721.
Vabaduse tn. 46.
Eesti Apostliku Õigeusu
Kiriku Sinodile
Valga Eesti Peakiriku koguduse
kirikuamet saadab käesoleva
juures Sinodile väljavõtte kogu-
duse juhatause protokollist nr. 20 ja palub
Sinodi saata Valka asjatundja nõuandja,
kes abistaks juhatust kogudusele välja
valida sobiva kinnisvara, mis tuleks
omandada ostu teel. Oleks soovitav et
nõuandja sõidaks Valka pühade vahe-
ajal, kuna sõidupäeva ja aega ette tea-
Koguduse ülempreester J. Melts
Lisa: 1 lehel.
Köstri k.t. A. Solovjev.
Väljavõte.
Protokoll nr. 20.
Valga Eesti Peakiriku ap-õigeusu koguduse juhatuse koos-
oleku üle 19. detsembril 1938. a. koguduse kantseleis.
Koosolid: Juhatuse esimees ülempreester J. Melts, juhatuse
liikmed: O. Kõiv, F. Mandre, A. Sõber ja sekretäri k.t. A. Solovjev.
Koosolek algas kell 15 ja lõppes kell 17. Koosolek oli seaduslik
ja otsusvõimne. Koosolekut juhatab esimees Ülempreester J. Melts,
protokollib sekretäri k.t. A. Solovjev.
I _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
II _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _
III Kinnisvara ostmise küsimus.
Koguduse juhatus asunud koguduse juhatuse otsusele 8. dets. 1938. a.
prot. nr. 19 kinnisvara omandamise küsimuses ja asja kohta lä-
birääkinud, leidis vajaliku olevat lasta müügil olevad kinnisvarad
erapooletu vaatleja ja asjatundja poolt ülevaadata (lasta) ning
otsustas: paluda Kiriku Keskvalitsust saata Valka erapooletu vaat-
leja-, nõuandja ja asjatundja, kes koguduse juhatusele aitab osta-
soovitava kinnisvara ostu kohta kindla seisukoha võtta ja
ühtlustada olemas olevaid arvamusi osta soovitava kinnisvara
kohta. Sõidukulud tasutakse kog. kassa arvelt. Kog. juhatus palub
Kiriku Keskvalitsust võimaluse korral saata nõuandjat Valka eel-
olevate pühade vahe ajal. Ühtlasi paludes kog. juhatusele teatada
Valka sõidupäeva nõuandja poolt.
Juhatuse esimees: Ülempr. J. Melts / allkiri /
Liikmed: F. Mandre, A. Sõber, O. Kõiv / allkirjad /
Sekretäri k. t. A. Solovjev / allkiri /
No 720.
20. detsembril 1938. a.
Valgas.
Sekretäri k.t. A. Solovjev.
Eesti Apostiliku Õigeusu
Sinoodile.
Umbes kuu aeg tagasi andsin
mina kui Jõhwi Apostliliku
Õigeusu Koguduse liige Sinoo-
dile palwekirja Jõhwi Kogudu-
se asjus. See palwekiri oli wa-
rustatud tarwiliku arwu tem-
pelmarkidega ka wastuse
jaoks. Senini ei ole aga mi-
na oma palwele mingit was-
tust saanud, mille saami-
seks leian aga endal täieli-
se õiguse olema. Seda sil-
mas pidades palun Sinoo-
Kõrgest pühitsetud isa Mitropoliit Aleksander
17. dets. 1940. a.
Isa Mitropoliit Aleksander tülitan Teid kui oma
ülemhingekarjust paari asjaga. Meil Kavildas on mõned asja
olud, mis vajavad selgitust ja nimelt. Paar kuud juba ei ole
saanud kirikusse, käin igal pühapäeval preestri pool
hommikul küsimas kas kirikut peetakse või ei. Ennem
oldi ses asjas väga agar. Nüüd ei räägita kiriku pidamisest
nõu kogule ega ka juhatuses midagi. Preester istub nagu
trooni pingil ja kuulab aina "raadiot." Selle kuulamise
eest saab palga. Pühapäeval 15 dets. hommiku läksin
jälle küsima kas lähme kirikusse, kuid mis oli, seda
kirikut peab – vaid minge minema – kui teile öeldakse
et minge minema ja ärge segage mind "raadiot"
kuulamast sest kirikut ei peeta ka täna, ja ajas mind
lihtsalt toast välja. Nüüd ma palun selgitust, kas
jutlusega esineda. Kuid ka mulle oli teada kih.
nõukogu otsus, mis koosolekul 28 detsembril sai wastu
wõetud, preester Hiiobi kohta: nõukogu otsustas teda kandi-
dadide hulka mitte üles wõtta ka siis, kui tema proowi juttu-
sega esineks, põhjuseks wõttes preester Hiiobiga sündinud
juhtumist Pärnus (Al. Küng'i ja J. Peterson'i tõendusel)
kus temal purjus olekus politseiga tegemist olla olnud,
missugusest juhtumisest "Pärnu Postimehes" omal ajal olla
teateid olnud pealkirja all: "Preester wiinamüüja" ja
missugune juhtumine pr. Hiiobi poolt wastuwaidlemata
olla jäänud. Teatan sellest põhjendusest Teile mitte oma isik-
lise teadmise põhjal waid ainult nim. nõukogu otsuse
põhjal. Teades sellest nõukogu otsusest, olin mina ühes
asja seisukorda ei muuda, et, kui kihelkonna täiskogu
selle otsuse poolt saab olema, siis Hiiob ikkagi kandida-
diks ei wõi loetud saada ja kihelkonnal jääb ikkagi
üks ja seesama kandidat – ülempreester Entson, kelle
walimiseks nad 2 jaanuari kaunis suurel arwul kok-
ku olid tulnud (260 täisõiguslist koguduse liiget, mis regist-
reerimise läbi kindlaks sai tehtud). Et asja edasi lükkamisega
koguduse liikmeid mitte külmaks lasta muutada walimiste
wastu, et oma jagu halba ärewust, mis kihelkonnas ikkagi
walimiste puhul olemas oli, ruttemine lõpetada, otsustasi-
me ühes nõukoguga walimised ikkagi täna - 2 jaanuaril
läbi wiia, kui kihelkonna täiskogu selle poolt saab olema.
Ja, nagu protokolist näete, oli täiskogu suur enamus
selle poolt. Ma ei salga: wastu waidlejaid oli koosole-
kul walimiste ärapidamise wastu, kuid awalik oli ka
et wastuwaidlesid ainult need, kes preester Hiiobi wali-
mise poolt olid Et neid wastu waidlejaid wõrdlemisi
sest wististi, mobiliseerisid nemad kõik oma jõuu siin
kohal, siis arvan, et walimised igatahes preester Entson'i
kasuks oleks lõpenud ka siis, kui neid edasi oleksime lükanud.
Ei tundnud, et põlv oleks märjaks
saanud. Läksin Vanajaagule tagasi 2 km.
Ei kõigevähemat haigus. Valmistusin
Kärdla sõidule. Juba kl 1 tundus
põlves kerge valu ja väljasõidul
kl 2 17. sept oli juba haige. 18, 19. ja
20 sept lamasin Kärdlas poja korteris
ja ootasin arsti. Arst tuli 21. sept ja
siis kohe Kärdla haiglasse. Siin
nüüd laman - laman ilma
lõpmata. Arst ütles, äge põlveliikme
põletik ja põhjus niiske maa peal põlvega
hom. 37,4
olek. – 29. sept. oli õhtul 38,1, 30 sept õht 38,9,
Kirik on venelastest puutuma.
Liikmemakse ei tule enam juulist
alates sentigi sisse.
Kirjeldasin, et saaksite Kõrgesaare
oludest ülevaate. Ma ei saa Sise-
minsteeriumile lamades kirjutada.
kaudu
Palun Sinodi teatada, et ma kohe
täidan, kui paranen.
Kui paranen ja kiiremad nõuded
täidetud, sõidan Tallinna.
Palun Teid sisem. teatada
et ma ei tõrgu, aga olen praegu
võimatus seisukorras.
Minu aadr. (vähemast 2 n.) Kärdla
Kärdla haigla.
Loodan jumala abiga terveks
saada
Kosma Laredei
Kõrgesaare kog. preester
Kas Sinod ja Teie asute endi-
selt Pikk t. 64.–
Oli kuuldusi, et need majad on üle võetud.
KL.
5. Sama tõendamata on kaebajate kinnita-
mine, et. i. Wantschakow kihelkonna liikmete
poolt on sallimata ja et wiimsed tahawad te-
ma ametist kõrwaldamist, - kuid mõnede tuni-
stajate seletustest on näha, et i. Wantscha-