Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Allakirjutanud: Kreposti, jaoskonna ülem Parts
Algkirjaga õige.
Sekretär: J Sерр.
I. Nr. 078963
50 mk. - p.
Kassaraamatu
Nr. 2046 Kwiitung.
22 märtsils 1926 a. on wastu wõetud Kures. Krep.
Jsk Sekretäri käest
7p. 3 alla - ehk. 50. Antsi talu krepost.
las tall. Haaps. Rahuk. otsuse põhjal.
viiskümmend - mk. - p.
kreposti re-
gistris N-2201 all kreposteeritud, suur 28,63 tii-
nu, millest 28,31 tiinu kölblikku maad, ühes selle
koha peal olevate ehituste ja päraltolevustega, väärt:
1. Viimase ostuhinna järele.... Mk. 1900.-
2. Seadusliku hindamise järele /R.T.N-67/68/
28,63 x 180.................... Mk.5153.40
3. Pärijate hindamise järele:maa........ " 6000.-
hooned, mis valla vastastikuses tu-
lekinnituseltsis 480 rub. eest kinnitatud... " 2900.-
Kokku kõigekallima hinna järele maa ja
seal peal olevad hooned kokku.... 8900.-
Sellest obligatsiooni völg 1900 rub..... 1900.-
mahaarvatud jäeb liikumata varanduse väärtus..... Mk. 7000.-
b/Liikuv varandus:
Talukoha pidamiseks tarvilikud põllutööriistad,
loomad ja majapidamise kraam, kokku väärt.... " 3000.-
Kokku pärandusevara väärtus Mk. 10000.-
/kümmetuhat marka/
Pärandusmaksu seaduse §§ 2 p.a ja 5 pöhjal on pärandusemaksust
vaba, sest iga pärija osa on alla 3000 mk.suur.
Kuressaares, 13 detsembril 1920 a.
J. Reinart/allkiri/.
Ärakiri öige:
Käes -
Kuusaare kreposti jaoskonnale.
Uuamõisa walla Mui küla
taluomaniku Anton Aleksei
poja Kommel'i
Palun Saaremaa maakonna talumaade kreposti
registris jaotust /foliumi/ kreposti N 871 all minu-
päralt olewa ja Uuemõisa kroonu mõisa järele
Mui külas asuwa "Posti" No 52 jaoks jälle
jalule seada.
Juhin tähele panekut kreposti jaoskonnas ter-
weks jäänud ja minu nimele 19. mail 1907 aas-
tal kreposteeritud ostu-akti peale, millest kõik
andmed talu suuruse ja koosseisu, kui ka
minu omandusõiguse kohta näha on.
Seletan weel, et talu alles terwelt nagu
ta 1907 aastal kreposteeritud sai, minu
omandus on ja et ma teda wõlgadega ei ole
koormanud, nii et see liikumata waran-
dus praegu alles samas suuruses ja koos-
seisus on nagu kreposteerimise dokument
tõendab, samuti ka waba igasugusest wõl-
gadest kus ma oma allkirjaga tõendan.
Kuresaares, 7. nowembril 1919 a.
AKommel
23.III.20.
Kuresaare Kreposti-jaoskonnale.
Muhu- Suure walla
Rebaski küla kodaniku
Iwan Andrei poja Pink'i
awaldus.
Palun Saaremaa maakonna mõisamaatükkide
kreposti registris jaotust mehesti N326 all minu
ja minu õe Marie Paist'i - päralt
olewa ja Tamse kroonu mõisa järele
Rebaski külas olemas olewa. Lembri
NXXVI weikse koha jaoks jälle jalule seada
Andmed koha suuruse ja koosseisu üle, samuti ka
minu ja minu õe Maria Paisti, sünd Pink'i omandus-
õiguse tõendus on näha. 1. aprillil 1911 aastal krepos-
teeritud ostu aktist, millest ärakirja ettepanek.
Seletan weel, et pärast. 1911 aastal toime pan-
dud kreposteerimist ülewal tähendatud talust
midagi ei ole kellegi teise isikule ära wõõrandanud
samuti ei ole talu wõlgadega koormatud, nii et se
liikumata warandus alles praegu terwelt ja wõl
gadest wabana minu omandus on
mis ma siin oma allkirjaga tõendan.-
Kuresaares 23. märtsil 1920. aastal.
Iwan Pinki kirjaoskamatuse pärast
kirjutas tema eest tema palwe peale alla
Tim. Pallas.
1. joontewahe
2.joontewane
3. joontewahe.
5. joontewahe
4. joontewahe.
(§ 323 p. 5)
(Not. sead. § 323 p. 1)
( Not. send § 823 p. 3)
( (No t. sedd. § 828 p. 4)
(§ 323 p. 2).
Saaremaa Maksuametile
Kirja peale 8. septembrist 1931 a. Nr.35/P., Kinnistusjaoskond
töendab surnud Karl-Eduard Sepp'a pärandusasjas, et omandusöigus Saare-
maakonnas, Loona wallas, Meedla külas asuwa "Metsa-Juhani" Nr.20,kinnis-
tus Nr.516 talu peale on kinnistatud 15 mail 1902 aastal Karl-Eduard
Sepp'a nimele, kes selle oastu teel 3000 wenerubla eest on omandanud.-
Talu hüpotekaarwölgadega koormatud ei ole.
Kinnistusjaoskonna ülem
sekretäär
Saadud 31. märtsil 1937 a.
Päevaraamatu Nr. 157.
Kuressaare Kinnistusjaoskonnale.
Eesti vabariigi kodaniku Albert
Karl- Eduardi p. Sepp'a, - elu-
koht Saaremaakonnas, Loona
vallas, Meedla külas, Metsa-
Juhani talus,
Esitades siinjuures: 1) minu lihase isa, surnud Karl-
Eduard Sepp'a koduse kirjaliku testamendi 1. oktoobrist 1930.a.
mis Saaremaa 2. jaoskonna Rahukohtuniku seaduse jõusse
astunud kohtumäärusega 23. märtsist 1932.a. seaduse jõusse astu-
nuks tunnistatud ja minule välja antud sama Jaoskonna koh-
tuniku pealkirja juures 9. veebruarist 1937.a. No 24/1932 a.; 2.)
notaritaalse ärakirja sellest testamendist ja 3) 3 krooni kantselei-
lõivu, palun Kinnistusjaoskonda:
esitatud testamendi põhjal kinnistada minu
nimele omandusõigus "Metsa-Juhani" No 20,
talule
kinnistus N: 576 kandes kinnistusegistrisse
testaatori lese Juuli Karli tr. Sepp'a, sünd.
Pool´i, kasuks isikliku servituudina õigus,
ülalpidamisele ja võõrandamise ning pantimise
Pearaamatupidaja. keeld - vastavalt testamendile, ja kinnistamise
üle minule vastav kinnistusakt välja anda.
Kuresaares, 31. märtsil 1937.a.
kr. 50
Aktilõiv 5 kr.-
Kantseleilõiv 3 k.-
Kokku 8 kr. 50
esitatud "31" III 1937. a.
ja margid kustutanud templi
tähendatud kuupäeval.
Albert Sepp
1937. aastal märtsi kuu 31. päeval. Not. reg. No 414.
Mina, allakirjutaja, Kuresaare Kinnistusjaoskonna sekretär Aleksander
Haamer, Kuresaares, Kinnistusjaoskonnas, tõendan, et eelseisva palwe-
kirja - - - on oma käega alla kirjutanud, minule
isiklikult tuntud Eesti kodanik Albert Karli p. Sepp, elukoht
Saare-
Märkus otsuse Kellele ja millal
teadaandmise teadaanne
Kinnistusameti ülema otsus ja otsuse tegemise aeg, ühes põhjuste
äratähendamisega, mille pärast kinnistamise palve tagajärjeta jäetud
1940.a. "28" juunil. Nr. 910
Esitatud ärakiri Saaremaa 2. jak. kohtuniku jõustunud
otsusest 8. maist 1940. a. köite maade
1940.a. kinnistusraamatusse ja selle raamatu registri 36.
köite 2683. ossa (Ado Vokseppa maakoht
"Mäealuste No No.A.83.") 2 ja 1' lahtrisse teha järg-
mina sissekanne: "Omandas seadusliku pärimise teel
Hans Ado p. Voksepp. Hindamis-
väärtus kolmsada seitsekümmend-
kolm krooni 20 senti (373 kr.20 s.)"
Algkirjaga õige:
M - 2683.
1932 a. 31 mail olen pöördel täh. väljakirju-
tise vastu wõtnud: A. Pink.
No 344. Sissetulnud Kinnist.
isk. "2." VI 1932. a.
Kuresaare Kinnistusjaoskonnale
täidetult ühes Kr. 1-ga.
(Muhu-Suur vald, 31/V. 32a. nr. 482.
Vallavanem
Sekretäär: A.Haamer Palwekirjal.
9. p. r. No 333. /32 a.
Saadud
12. märts. 1938. a.
Pvr. Nr. 263.
4.90
Kuressaare Kinnistusjaoskonnale
esitatud "12" mäts 1938 a.
ja margil kustutanud templil
tähendatud kuupäeval
Esitades surnud Ivan Pink'i testamendi, mis Saare-
aa 2. jsk. kohtuniku määrusega 27. jaanuarist 1934.a.
seadusjõusse astunuks tunnustatud, - palun selle alusel
innistada minu nimele pärandijätja nimel seisev mõt-
teline 4/5 osa mõisamaakohast "Lembri N XXVI", kin-
nistu N 396, ja mõisamaakoht "Lembri XXVII", kinnistu
N 397, ja saata mulle kinnistusakt omandiõiguse
üle ja Kuresaare metsaülemale väljavõte kinnistus-
registrist msk. "Lembri N XXVII" kohta, kinn. N 397.-
Aleksander. Pink
1938 aasta märtsi - kuu 10. päeval. Not. reg. Nr. 204.
Mina, allakirjutanu, Kuresaare Kinnistusjaoskonna sekretär-
Hans Kukk tõendan, et eelseisva palve on minule
tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud õigus-
ja teovõimne Eesti kodanik Aleksander Pink,
elukoht Muhu-Suures vallas, kes oma isiku-
Perekonnaseisuametnik.
sn., ja vallasvarast 41 kr. väärtu-
ses, ning 3) et kohtumäärusega nõutud maksud: 2 kr. tempelmaksu. 50
sn. aktilõivu ja 3 kr. 27 sn. kohtulõlvu on tasutud.
Pärandi üleminek on tunnistatud pärandimaksust vabaks.
Tempelmaks 50 sn.ja
Journali No 60
Saadud 22. III-1923
Kuresaare kreposti jaoskonnale.
Laimjala walla koda-
niku lese Juliania (Julie)
Wladimiri t. Reinarti,
sünd. Koppel'i
Siin juures ette pannes: 1)Õigekstunnistatud
ärakirja Tallinna-Haapsalu Rahukogu Tsiviil
osakonna otsusest 18 weebruarist 1922 aastast, mille
järele mina ühes minu alaealiste lastega. Elisa-
weta, Maria, Anastasia, Wassili ja Aleksandriga
olen kinnitatud päranduse õigustes minu ärasur-
nud mehest Wassili Willemi p. Reinart"ist järele
jäänud waranduse peale, 2)materialset ärakirja
ülewal nimetatud aktist ja 3) kantselei poshlini
30 marka - palun kreposti jaoskonda
kinnitada minu ja minu ülewalni-
metatud alaealiste laste nimele.
omandus-õigust Saaremaal,
Laimjala wallas asuwa ja Haudla
mõisast eraldatud, Autsi N-24
krep. No 2201 talu peale ja minule
kinnitamise tõenduseks seaduslik
kreposti akt wäljaanda.
Julia Reinart
Ärakiri Kuressaare - kinnistusjaoskonna ülema otsusest
"20." aprillist - 1936 a.
Esitatud Eesti Maapanga juhatuse otsus köita maade 1936 a kinnistusraamatuse ja selle
raamatu registri 36. kõite 2683. ossa
maakoht
"Mäealuste nr. A. -83. - ") teha järgmised sissekanded.
a) IV jao 4. ja 5. lahtrisse: "Kustutatud 7. detsembril 1933 a. -
Eesti Vabariigi kasuks kinnistatud ühesaja kolmekümne (130) ja viiekümne (50)
- kroonised pantõigused
b) IV jao 1. ja 2. lahtrisse: „Eesti Maapanga juhatuse otsuse põhjal 8. aprillist 1936 a.
on kinnistatud Eesti Vabariigi kasuks esimese hüpoteegina Riigimaade omanduseks andmise seaduse § 13.
korras üheks laenuks liidetult ükssada nelikümmend -
(140 ) krooni, 2,5%-ga aastas, poolaastalise ettemaksuga
Eesti Maapanga juhatuse otsuses väljen-
datud tingimusil.“
Kinnistusjaoskonna ülem:
"27" juunil 1940 a.
Pvr. Nr. 910
Kuressaare Kinnistusametile
Eesti kod. Hans Ado p.
Võksepp'a, eluk. Mustjala
vallas, Saaremaal
Palun juurdelisatud kohtuotsuse kohaselt kinnis-
tada Saaremaal asuv Elme "Mäealuste"  N-83"
maakoht, kinnistu N. 2683, minu omanduseks
ja välja anda minule väljavõte.
Lisa: kohtu otsus ärakirjaga. Kantselei maksu
kr. 1,00, temp. kr. 0,60, aktimaks kr. 5.00.
Kuruseaare, 26 juunil 1940 a-
H Wõksepp
elmaks kr. 0,60
õiv kr 5,00
seleilõiv kr 1,00
okku kr. 6,60
nud "27" juunil 1940 a.
margid kustutanud templil
1940 aasta juuni - kuu 26 päeval. Not. reg. Nr. 706.
Mina, allakirjutanu, Kuresaare Kinnistusameti sekretär-
HARRI SiIMRE, tõendan, et eelseisva palve - on minule
ja teovõimne minule isiklikult tundmatu Eesti
kodanik Hans Ado p. Voksepp, elukoht,
Mustjala vallas, Saaremaal, kes oma isikutõendu-
seks esitas temale Mustjala vallavalitsuselt
1928. a. 24. aprillil nr. 34 all väljaantud isi-
kutunnistuse. -Tempelmaks Kr. 1.00 käesoleval
palvel margis kustutatud.-
Kuresaares 14 mail 1919 aastal.
Krepostijaoskonna sekretär: J. Sepp
Krepostijaoskonna ülema resolutsioon:
1919 aastal, 15 mai k. p.
Käesolewat awaldust ja ettetoodud dokumentisid läbi waadates leidsin Karl
Ackermann'i palwe täitmise wääriliseks ja
määrasin:
Awalduses tähendatud immobiili jaoks Kuresaare linna liikumata waranduste kreposti
registris jaotust kreposti No 253. ja ettetoodud andmetele wastawa palwekirja all jalule
seada. Sellesse jaotusesse järgmised artiklid sisse kirjutada:
1) I. osasse, 1. joontewahesse immobiili koosseisu üle, nagu see 25 septembril
1861 aastal endises Magistraatis korroboreeritud ja Ackermanni
poolt ettetoodud Magistraadi otsusest
näha on, ja
2) II. osasse, 1. joontewahesse Carl-Gustaw, Aleksander-Gabriel
ja Mathilde Wilhelmine Ackermann'ide omandusõiguse
üle nagu see tema nimele 25 septembril 1861 aastal
sellesama ettepandud akti põhjal oli kinnitatud.
Krepostijaoskonna ülem:
T. Liiw'i trükk.
Saadud 26. märtsil 1926 a.
Päewaraamatu No: 164.
Kuuresaare Kreposti jaoskonnale.
Läti riigi kodaniku Alwine
Kaarli t. Treyden'i hind. Acker-
mann'i woliniku wannul. adw.
Matthias Stackelberg'i kelle elu-
koht. Kuresaare linnas Kuberman-
Panen siin juures ette: 1) ärakirja Saaremaa I jau.. Rahukohtu-
(on tema) surnud isast järelejäänud notariaalne 4st testament on seadusli-
ku jõusse astunuks tunnistatud, ühes selle testamendiga, mille järele
minu wolitaja on tema surnud isast Karl Ackermannist järele jää-
nud waranduse pärijaks 21 ärakirje Saaremaa 1 jsk. Rahukohtuniku
kinnistatud.
otsusest 4 sept. 1925 a. millega teine on kinnitatud tema onu Aleksan
der Ackermannist järele jäänud kinniswara ühe mõttelise poole pärijaks;
3) notariaal ärakirjad ettepandud dokumentidest ja 4 300 mk.
kantselei poshliini.-
Palun ettepandawate dokumentide põhjal kinnitada minu voli-
taja Alwine Treyderi nimele omandikrõiguse Kuresaare linnas, Juures
Sadama tän. NN 15. ja 17, krep. N 253 kinniswara mõttelise poole peale
gistrisse enne 25.000 Em. äratasamist, mis testamentis ette nähtud.
Klambritesse wõetud "on tema" mitte lugeda. Wahele kirjutud "kinnitatud".
Kuresaaar, 26 märtsil 1926 a.
Wannut. adv. M. Stackelberg
Ükstuhat üheksasade kahekümnekuuendamal (1926.)
PROTOKOLL.
Erikomisjoni Tallinna-Haapsalu Rahukogu juures awalik istung 19.
weebruaril 1930 a.
Osa wõtawad:
Komisjoni esimees, kinnistusjaoskonna Ülem Parts.
Liikmed: Rahukohtunik A. Maasik.
Komisjoni al. liige A. Verlin.
Sekretäri A. Haameri juuresolekul.
Arutamisele tuli rewolutsiooni ajal 1917 a. häwitatud kinnistus-
raamatu- ja registri jalulgeseadmine Kuresaare linna
kinniswara üle Suures Sadama tänawas, kinnistus No 247
adressi No 57.
Asjasthuwitatud isikutena on komisjoni istungile kutsutud ja il-
munud Kuresaare Linnawalitsuse esindaja.
linnanõunik Reinhold Buxhoeveden,
Linnanõunik Reinhold Buxhoeveden esitas
oma wolituse ja, kuna Linnawalitsuses
puuduvad andmed selle kinniswara üle,
palus kinnistusegistri osa jalule saada
andmete põhjal, mis leiduwad endise
Kuresaare Magistraadi kruntraamatus,
Reinhold Buxhoevden
Üleskutse asjast huvitatud isikute-
le ja asutistele ilmus Riigi Teataja
lisas ja neljas kohalises ajalehes, ni-
melt, Riigi Teataja lisas 25. oktoobrist
1929 a. N: 84, ja kohalistes lehtedes: 1) "Meie
Maa" - 26. oktoobrist 1929 a. No: 122; 2) "Saa-
remaa Teataja" - 23. oktoobrist 1929 a.
No 49; 3.) "Rahwa-Hääl" - 22. oktoob-
rist 1929 a No: 83, ja 4.) "Neues Arensbur-
ger Wochenblatt"- 25. oktoobrist 1929 a.
No 43.
sama üleskutse saadeti pealkirja
juures 29. oktoobrist 1929 a. No: 194. Ku-
No 333. Sissetulnud Kinnist.
isk. "26" V 1932. a.
Kuresaare Kinnistus jaoskonnale
Pink, Ivan Andrei p.
Rebaski küla, "Lembri" N26
Muhu - Suure valla ag.
Tempelmarks 50 m. eest
kustutatud 26. V 1932 a
Pööran palvega Kinnistus jaoskonna poole,
et minule saaks saadetud Rebaski küla
Lembri" N 26 platsi kinnistus aktist välja võte,
riigimaade Orisaare ringkonna valitsejale esitamiseks.
Palun välja võttet saata Muhu-Suure valla valitsuse
kaudu, nii et ma saan lõivu raha valla valitsuse
kaudu ära tasuda.
Jään lootma, et minu palve Kinnistus jaoskonna
poolt peatset täitmist leiab.
Rebaski külas
Paluja, I. Pink.
23 mail 1931 a.
õiendus: väljekirjutus kinnistusregistri osast Nr.396. "26." maist
1932 a.Nr.1346: all saadeti postiga Ivan Pink'ile,
tema kirjaliku palve peale.-
AHuemer.
Kinnistusjaoskonna sekretär.
resaare Linnawalitsusele ja Kuresaare Po-
litsei Komissarile, wäljapanemiseks nõude
ametiruumides.
Selle üleskutse peale ei ole mingisuguseid
nõudmisi esitatud.
Peale asja läbiarutamise awaldas esimees
Erikomisjoni otsuse ja selle edasikaebamise
wiisi ning tähtaja.
A.Haamer
Sekretäär
1930 a. 19. weebruaril.
Erikomisjoni Tallinna-Haapsalu Rahukogu juures järgmises koossei-
sus:
Esimees-Kinnistusjaoskonna ülem P. Parts.
Komisjoni al. liige A. Verlin
arutas läbi awalikul istungil, Kuresaare Linnawalitsuse
palwel 27. juunist 1929 a. No 1174,
rewolutsiooni ajal 1917 a. häwitatud kinnistusregistri- ja raamatu jalule-
seadmise asjas Kuresaare linna kinniswara üle, Suures
Sadama tänawas, kinnistus No 247, adressi No 57,
ja tähele pannes, et sissekandega endise Kuresaare
Magistraadi kruntraamatus, - I jagu leht
228 - on tõestatud selle kinniswara koos-
seis ja omanik, ning aluseks wõttes 24.
mai 1928a. seaduse §§ 9; 13; 18 ja 20, Eri-
komisjon Otsustas: rewolutsiooni ajal
1917 a häwitatud kinnistusregistri osa
Kuresaare linna kinniswara üle jalu-
le seada ja Kuresaare linna kinniswara-
de kinnistusregistris selle kinniswara
jaoks määratud osasse No 247, järgmi-
sed artiklid kanda: 1.) - I jas 1. lahtrisse,
et see kinniswara koosneb pärismaa
tükist, ja 2.) - II jas 1. lahtrisse, - et
selle kinnisuwara omanik on Kure-
saare linn. - Ärakiri käesolewast ot-
susest kõita Kureasaare linna kinn-
niswarade kinnistusraamatusse 1930 a.
eest No 7. all ja teine samasugune ära-
kiri wälja anda Kuresaare Linna-
walitsusele tõendusena kinnistusregistri
jalule seadmise üle. Selle otsuse peale
wõib kaebada Tallinna-Haapsalu Ka-
Saadud 29. Oktobril 1919.
Kuresaare kreposti jaoskonnale
Hellama walla kodaniku
Iwan Andrei poja Obust -
koppel'i
registris jaotust kreporti N 144 all minu ja minu
wendade Mihail ja Georgi Andrei poegade Obukoppelite
päralt olewa ja Hellama kroonu mõisa järele
Pärase külas asuwa "Paawli" No 4 talu jaoks
jälle jalule seada.
Panen ette 18 augustil 1886 aastal minu isaisa
Mihail Obustkoppel'i nimele kreporteeritud
ostu akti ühes ärakirjaga, millest andmed talu
suuruse ja koosseisu üle näha on ja juhin
tähelepanekut kreposti jaoskonnas alles ole-
wate kahe kinkimise lepingu peale, milledest esi-
mine Mihail Obustkoppel'i ja tema poja (minu isa) Andrei
Obustkoppeli wahel tehtud ja 3mal märtsil 1914 aastal
13 augustil 1905 aastal kreposteeritud ja teine - Andrei Obust-
koppeli ja meie, tema kolme poja wahel tehtud ja 3. märt-
sil 1914 aastal kreposteeritud on, millega siis meie oman-
dusõigus tõendatud on.
Omandusõigus talu kohta saisab alles nõnda
kui see 3. märtsil 1914 a. kreposteeritud sai, see on minul, 7mal
Obustkoppelil on talus 3/5 arwatawat osa ja minu wendadel
Mihailil ja Georgil kummagil üks arwataw wiiendik (1/5).
Rohkem muudatusi selles asjas tehtud ei ole.
Hüpoteegi wõlgasi talu peal ei ole.
Kuresaares
Iwan Obustkoppel
29. Oktoobril 1919 a.
2. joontewahe
§ 323 p.2
(Not. sead. § 323 p. 1).
(Not. sead § 323 p. 3).
Not. sead. § 323 p. 4).
R. /K.
R. K.
Kuresaare kreposti jaoskonna ülema määrusest
1921 aastal "Oktoobrikuu 25 päewal
Kreditoori nõusoleku põhjal mis avaldatud on wõla doku-
mendi peal tehtud ja seaduslikus korras tõestatud peal-
kirjas, M-Ä-Ä-R-A-S-I-N:
Saaremaa maakonna talumaade kreposti
registrisse panditud "Willemi /Sustre/ "A27 talu
4 ja 5 lahtritesse artikel kirjutada, et hüpoteek
1.300 wene rubla suuruses summas, mis selle talu
16 septembril 1911 aastal Liiwimaa Mõisate-Kredii-
si kasuks ingrosseeritud oli - mahakustutak
Ettepandud wõladokument tuleb liikumiselt
kõrwaldada wastawasse kreposteerimisasjasse kõita
Liiwimaa Mõisale Kredritseltsile sellest määrusest ära
wäljaande.
Allakirjutanud kreposti jaoskonna ülem Parts
R. M.
Riigimaksuamet.
25. oktoobril 1921 a.
4054
Kuressaar.
Seega tunnistan, et Vassili Sepp'a
/ krep. No 3327 / peale kinnitatud Liivimaa
mõisnikkude krediitseltsi pantkirja võlg 1300
rubla suuruses 9. jaanuari 1915 aasta seaduse
3 punkti lit. d põhjal riigi obligatsionimaksust.
vaba on.-
Maksinpektori k.t.
tempelmarka on makstud
ümne (10) marga väärtuses.
Kuresaar, 25.X.2.
Muhu-Rinsi
PEREKONNASEISUAMETNIK
Väljavõte Ap. õig. koguduse surmaregistrist.
Raamat 1 lehekülg 330 Nr. 11
263/38.a.
Tuhande üheksasaja kolmekümne kuuendal.
aastal aprilli kuu kahekümne teisel päeval
suri Muhu-Suures vallas, Rebaski külas, Lembril
Pink Iriina Andrei tütar, sündinud Saarkoppel
vanus sündinud 18 novembril 1857 aastal-
elukutseline tegevus näputöö
alaline elukoht suremiskohas
surma põhjus vanaduse nõrkus
perekondlik seis lesk.
Maetud Muhu-Rinsi koguduse surnuaeda
Rinsis "10" märtsil 1938 a.
No 107.
tõenduseks esitas isikutunnistuse, mis antud
Muhu-Suure vallavalitsusest 20. augustil 1921.
a.nr.931.-Tempelmaksu 70 senti palvel marges
kustutatud.-
No. 1578. Sissetulnud Kinnist.
"12" aug. 1940 a.
Kuressaar Kinnistusametile
Lesk Ella Jakobi t. Moschna
esimese mehe järgi Valter'i
eluk. Lootsi tän 18. Kuresaa-
Teadaanne
Teatan käesolevaga kinnistusametile, et avaldan-
oma käesoleva Kuresaare, Suur-Sadama tän n. 57
all oma päriskrundi, kinnistu n. 297, kinnnistamiseks
Aleksander Hallier'i nimele Kuressaare kinnistus-
linnaomawalitsusega sõlmitud ostu-müügilepingu
järgi - millise lepingu aluseks on Kuressaare linnavoli-
kogu 1930 a. 16 juuli otsus (prot nr. 10 p. 5. )
Kuressaare, 10 augustil 1940 a.
Ella Moschna
1940 aasta augusti - kuu 10 päeval Not. reg. Nr. 853.
HARRI SIIMRE, tõendan, et eelseisva teadaande on minule
ja teovõimne minule isiklikult tundmatu E.N.S.V.
kodanik lesk Ella Jakobi tr. Moschna, esimese
tän. 18, kes oma isiku tõenduseks esitas temale
mehe järgi Volter, elukoht Kuressaares, Lootsi
Kuressaare jsk. politseikomissarilt 1928.a.25.
juunil nr. 74 all väljaantud isikutunnistuse.-
Tempelmaks 80 senti käesoleval palvel marges
ei saa. Olen ehk 4 1/2 tundi saanud silmad kinni olla,
kuid rahutult.
Eile hommikul toimetusse jõudes, see oli küll
juba kell 1/2 1, oli parajasti saabunud teade Malen-
kovi kukkumisest Moskvas. Mul oli just näpu
Sensatsioon:
Мalenkow
kukutatud.
vahel artikkel N. Eesti hümni muutmiseks kuhu
lõppu olin pannud: "Ootame ära, kuidas kujuneb
Malenkow-Hrustshovi võimu võitlus Kremlis, eks selle
järele lõigata N. Eesti hümn uue situatsiooni kohe-
selt jälle ümber."
Kremli sündmuses on koos välispoliitka ja ka
sisetüli, võimuvõitlus. Marssal Bulganini nimeta-
mine Malenkowi asemele peaministriks on demon-
stratsioon. Molotovi välispoliitiline kõne kohe
pärast Malenkowi kukutamist oli suur uhkelda-
mine oma sõjalise jõuga: oleme ameeriklastest
aatomi uurimises ees! See on reaktsioon Saksamaa
Rumalad
sensatsiooni-
kommentaarid.
relvastamise katsele, mõeldud ka nõrga vereliste
hirmutamiseks. Pomm tuli ootamatult. Kindel
on, et stalinism tuleb tagasi. Muidugi on nüüd
sensatsiooni pressil jutustada igasuguseid mõttetusi
Rootsi oma teeb samas stiilis kaasa: Hrustshow
diktaator! jne. Teame väga vähe siiski Kremli asjast.
Ainult naiivid ja lollid võivad seletada, nagu oleks
Malenkow oma poliitika pärast kukkunud ja nagu
ta oleks saanud seda üksi ajada. Muidugi, Kremlis
käib ka ideede võitlus ja nähtavasti sõja partei
on peale jäänud. Molotow esindab tülis eksperdi osa.
7. veebru- märtsil
Täna on esmaspäew. Kell on 1/2 1 päeval. Väljas selge
Päikese
triumf
säraw ilm, päikest kõik kohad täis, akna taga vilus
Kusagilt kaugelt metsaviirult helgib midagi, nagu
oleks sinna peegel, hiigelpeegel asetatud. Seal on mingi
tehniline värk.
Toivo Kuula
ja odavad
frakid
Olen üksinda kodus. Ka haruldus. Tahan oma,
artiklit Kriisa jaoks kirjutada. Hommikul helistas Toigre,
ei tulnud laulma. 2/3 saali on täis olnud, 1/3 eestlasi.
Meie meeskoor ei laula hästi, harimatud hääled, Tubin
ei ole hea juht, liiga mehaaniliselt võtab oma ametit.
Toigre ütles sedasama. Õhtule oli meie lehe rootsi osas
vähe tähelepanu pühendatud, eesti meeskoor oli soome
kooriks nimetatud. Toigre ütles, et "Dagens Nyheteris"
on meie meeste koori laulu kesk päraseks nimetatud,
mida ta ka oli, nagu kuulsin eile raadios.
Kontserdile mindi küll suure ilutsemise ja hooga.
Oli tellitud 30 frakki Nr-st á 260 kr. ja Kokla oli
ka kaasa tellinud. Toredad frakid! Hea et nina
peale said. Soomest oli Tubinale saadetud puhmas
tulpe.
Muhumaalt
Smuul oli juba taga ajanud, kes pani "Momenti"
Muhumaalt tulnud kirju. Vaata see on, kui aja-
kirjanikke ei informeeri. Tegid kirjast ärakirjad ja
need liikusid linnas ringi, mulle ei näidanud, üks
sattus aga minu kätte. Ega selles kirjas, midagi
erilist ei ole, kavalad muhulased kiidavad nõukogude
koda.
Kroonika filmi etendusele "Spegelnisse". Näidati muu
Kroonikafilm
seas huvitavat saksa filmi Viini loomaaiast, mitme-
suguseid loomi, ka ahwe. Seletaja ütles ahwi kohta,
kui see inimese moodi sõi: "No vaadake, kas see on
loom! Öeldakse, et ahw oskavat ka kõnelda, kuid ta
varjavat seda, muidu pannakse tulumaksu alla!"
Demonstreeriti ilusat inglise värvilist vaatefilmi Man
Man-saar
saarest, mis asub Iiri meres, 58 klm. pikk, 20 klm. lai,
kuhu inglased sõidavad suwel suplema ja lõbutsema.
Vana kultuuri saar
Pean siia veel märkima, et laupäeval pärast
tööd - see lõppes pühade tõttu kell 12 päeval - läksime
Skansenisse kolmekesi - meiega oli kaasas ka Mihhael
Skansenis
Olime seal 4 tundi. Vastasime kõiki loomi, eriti
pakkusid meile palju lõbu väikesed karu pojad. Grete
naeris südamest suure häälega. Ta võib lõbusatest
asjadest väga kergesti süttida. Palju noort peret on loomadel
nüüd kevadel: kitsedel ja lammastel talled, varsad,
biisonil vasikas, kanadel tibud jne. Sõime kohas,
söötsime oravaid, Mihhael laskis jäätisel hea
maitsta.
Strömmeni
õngitsejad
Vahele ütlen, et täna kinost tulles jalutasime
linnas ja vaatasime tükk aega lossisillal, kuidas
Strömmenil võrgumehed õngitsesid. Meie nähes, vist
esmakordselt meie silmade all, tõmmati käredast
voolust rohkesti ahwenaid ja kaunis suuri välja.
Pean ka täna selles asjas oma lehele loo kirjutama.
Eile oli kaunis rahutu päew. Halmstadist
tuli Jervani kiri, et minu esimese artikliga ei olda-
Halmstadi
erilase
vat seal rahul, tuues nimesid ei olevat kõiki
maininud, mõned haavunud, et olen neid vabri-
kusse pannud jne. Rahwas läheb järjest
hullemaks. Lihtsad Kihnu poisid, kes krae kaela
saanud ja veeklosetis siin esimest korda elus asju
õiendavad, hakkavad juba tooni andma.
Käisin Metslowi juures, teeme järjekordset
"Eesti Meremeest". Tema ka pingul oma võitlu-
ses laevaomanikega. On liiga teraw. Tahtis juba
minu toimetamise tulud maksuametile dekla-
reerida, sain ära hoida. Laeva om. olid nähtavasti
Unioni ja
laeva omanike
võitlus
teda ähwardanud, et lasevad ta asjaajamist revi-
deerida. Metslow oma poolt oli ähwardanud maksu-
ameti tähelepanu juhtida laevaomanike ülesandmata
tulu. Kivi kivi vastu! Kpt. Kõvamees on E. M.
Unioni "Välis-Eesti" viimases numbris jälle rünnanud
ja öelnud, et Metslow olevat nüüd ka "meremeheks"
hakanud - ta olevat kuulduste kohaselt aurik
"Merida" omistava ühingu juhatuse liige. Metslow
kinnitas, et see olevat häbemata insinuatsioon ja
valmistab protsessi "Välis-Eesti" vastu. Protsesside
arw aina suureneb. Praegu venib Stockholmis raekohtus
Rei-Kompanii.
Kotsar ütles edasi: "Kui ma jälle järgmisel hommikul
Valtion poliisi läksin kell 1/2 9, ütles mulle Aaltonen,
et see mees on juba ära sõitnud, mitte Tallinna,
vaid Tornio kaudu Rootsi tagasi raudteel, kust ta
ka tuli. Ta ei tahtnud Tallinna sõita. Mulle
jäi mulje, et Säre oli selle mehe, Meerits-Looringu,
Meerits ei olnud ta õige nimi, Soome kutsunud, et
teda Tallinna sokutada. Meerits oli sama, kes koos
Särega olid ühe salakommunisti, kolmanda mehe,
Taanis tapnud ja leiba mingites soola- ja mürgi-
vedelikes ära sulatanud. Selles asjas peeti Saksa
okupatsiooni ajal Taanis protsessi ja Säre, kes
oli tookord juba sakslaste käes vangina, oli viidi
Eestist Taani sellele protsessile tunnistama. Mul
on veel meeles, et Kirotar, kes oli ka Helsingisse
tagasi tulnud, tegi mulle Valtion poliisis käimise
pärast etteheiteid. Hüppasin Kirotarile peale. Aaltonen
on praegu Stockholmis, võite kõigis neis asjus temalt
järele pärida..." Nii Kotsari jutt.
Ma ütlesin vahele: "Arvan ka, et Varma libitses
punastega ja arvas, et ta saab oma rezhiimi juures
edasi ametisse jääda. Varma oli oma naise, nii olen
kuulnud, saatnud Tallinna selles asjas Lauristiniga
läbirääkimisi pidama, et Varma saadikuks uue
Välis-Mongoolia taolise Eesti juurde saadikuks edasi
jäetaks...
seda krunti. Maja tuli väike, oli 2 korterit
üks saadiku, teine nõuniku jaoks. Kui Kotsar tuli,
palus ta remondi teha, enne teda oli nõunikuks
olnud Hõbemägi, kel oli vene naine, mingi aadlik,
korterist välja kitsuse pärast. Möllersoni ajal hakati
saatkonda ümber ehitama, siseruume ja tehti ka juure-
ehitus. Kotsar ütles, et seda on tehtud kõige pealt selleks
saatkonna likvideerimisel toodi osa pähklipuust
mööblit Soome, Kotsar ütleb kõik presidendi soovil, et
saatkond tema tulekul parem välja näeks. Tehti 2
vannituba uut, üks presidendi, teine tema adjutandi
jaoks jne. Siis Möllerson määrati Berliini, sõitis
sinna 2 päeva enne Talvesõja algust, Varma
jõudis kohale Talvesõja esimesel päeval. Varma
viis saatkonna ümberehituse lõpule. Kuid siis tulid
teised sündmused, mis kõik pahupidi keerasid. Olin
ise Talwesõja algamise päeval Helsingis ja Varma
saabumisel saatkonnas.
Kotsar jutustas edasi: "1. juuli paiku 1940, Vene
väed juba sees ja punased pukis, tuli äkki sala-
pärane Kuller Tallinnast Helsingi meie saatkonda.
Saadik Varmale oli nähtavasti Tallinnast telefo-
neeritud, mul kästi vastu minna lennujaama. Kuller,
diplomaatiline, oli Säre. Ega ma seda siis ei teadnud,
ta tuli ühe teise nime all (Kotsar katsus meelde tule-
Kotsar tegi suured silmad ja ütles Pallole: "Kuule
Pallo ainult naeris ja ei öelnud midagi. Ma tähendasin
veel, et minu jutt on tõsine, kahjuks ei saa ka seda
toendada.
Kotsar kasutas juhust, et minu juurest Vellnerile
telefoonida. Vellneri kätte on nimelt jäänud Kotsari
arhiiv hoiule, pildid ja muud varandust. Kotsari
proua Helsingis olles võiks need asjad kätte saada ja
juures, nagu ta on suvatsenud öelda. Vellner
oli kodus ja oli Kotsarile öelnud, et tema käes
arhiivi ei ole, kui see oli "H. Sanomate" toimetuses
või tema kodus, siis läks see pommitamisel
kaduma... R. Schwalbest ei olnud ta see kord
midagi kõnelnud, pr. S. saatis kõik Wellneri asjad
Stockholmi järele. Kotsar ja mina arvasime,
et need paberid on kindlasti Vellneri käes, kuid
mis hundi suus, see hundi perses
Veel rääkis, Kotsar iseloomuliku anekdoodi
Vellnerist. Kord sõja ajal Helsingis lõunat süües
Fazeri restoranis kolmekesi, Kristjan, Kotsar ja
Vellner, oli Kristjan Vellnerilt küsinud: "Kust sa
need Eesti kohta käivad teated võtad, mida vahest
"H. Sanomates avaldad?" - Vellner oli vastanud:
„Ma saan need teated Morse-aparaadi kaudu
Tallinnast." - Kristjan, kes kindralstaabi ohvitserina
17. veebruaril
Praegu on neljapäeva hommik, kell ei ole veel
1/2 5. Tõusin hästi vara, "Eesti Meremees" tahab teha,
Varajane
muidu Metslow hakkab jälle kraaksuma, kraak-
subki vist juba. Väljas on praegu 5° külma, oli
ilus talwe ilm, kuid päeval läheb juba pehmeks
Eile oli päris kevadine tunne, kui päike väljas oli
Tähevälja perekonnalt olen saanud ilusa
tänukirja praosti neuroloogi eest ja muude kirjutuste
eest tema surma puhul.
Esmaspäeva õhtul olin Lattiku juures, rääkisime
Lattiku
juures
vanu mälestusi, kuidas V. Reiman teda oli hinnanud,
klatshisime, sõimasime Pöhle, kellest Hjalmar tahab
saada Tähevälja asemele. Lattik ütles - Pöhle ei võeta
Rootsi ühiskonda, nüüd nad tükivad meie juurde.
Peamiselt kõneles Lattik aga oma uuest raamatust,
"Teekond läbi öö III" mis ilmuvat märtsis "Orto"
juures, palus sellest kirjutada, eelreklaami teha,
Kirotari
kõne vastu-
kajad
ja see oligi mu küllakutsumise põhjus
Olen oma tavalist tööd teinud, Kirotari kõnest
kaks referaat artiklit avaldanud ja kolmanda teen
täna veel. Ühed ütlevad, et Kirotar on oma kõnega
välisministeeriumile vaesuse tunnistuse välja annud
(muuseas Toigre), aga mida see vämin pidi siis tegema,
ega ta ometi ei saanud teist maailma sõda ära
hoida.
Teisipäeval tööle sõites küsis Treufeldt bussis,
kas sulle kutset on tulnud vabadusvõitlejate - sõja-
büroos ja lõpetasime Gretega "Eesti Meremehe"
Piiskopi
jutlus.
Metslow viibib praegu EMU asjus Hollandis.
Grete tuli õhtul kell 10 koju, ütles, et
piiskop on haruldaselt kõnelnud. Tahan talle
nüüd hommikul helistada ja paluda tema kõnet
lehes avaldamiseks.
Eile oli ka USA saatkonnas pr ja härra
Marshall Greeni juures suur vastuvõtt peamiselt
Vastuvõtt
USA saat-
konnas
baltlastele - eestlastele ja lätlastele. Saime ka
kutse, kuid ütlesime ära. Selle vastuvõtu taga-
põhjust - meie aastapäeval - ja pühapäevase
aktuse ebaõnnestumisest tahan kirjutada pärast
lõunat.
27. veebruaril.
Pühapäev, kell hakkab 1 saama. Ilus talv jätkub. Praegu on
kolm kraadi külma, eile oli rohkesti päikesepaistet ja igal
Jälle
piiskopi
pool oli kevadine tunne. Tahan nüüd jutustada oma käigust
piiskopi juurde reedel pärast iseseisvuse päeva. Ma ise ei olnud
24. vebr. kirikus. Greete kiitis väga piiskopi jutlust, see olnud
lühike, tunderikas ja südamesse minev. Helistasin talle siis reede
hommikul ja ta palus mind oma juurde kella 11-neks. Olin ka sel-
leks ajaks kohal. Viibisin piiskopi juures kaks tundi ja me aja-
sime palju muud juttu. Ta ütles mulle eelmisel korral, kui tema
juures olin, et tal on raske hilja öhtul väljas, olla, siis ei
saa öösi hästi magada ja järgmine päev on rikutud. Nüüd pärast
öhtust jumalateenistust järgmise päeva hommikul tema juurde
minnes leidsin ta päris värskena ja energilisena. Avas mulle
ise ukse, juhatas mu oma kabinetti, pani enda körvale diivanile
istuma nagu tavaliselt. Ta ütles, et ta ei kirjuta oma jutlusi
valmis, teeb ainult märkusi, kirjutab möned tsitaadid välja. ja
kantslis loob siis löplikult oma köne selle meleolu all, mis
ta kirikust saab, nähes oma ees suurt kuulajaskonda-kogudust.
tähtsam ülesanne on siin säilitada noorus eestlas-
tena.
Päeval helistasin Kirotarile, küsisin talt EÜS-i
meeste nimesid, kes Tähevälja matusest osa võtsid
Kirotar ütles, et tahtsin Sulle just helistada. Ma
lähen tuleval pühapäeval Upsalasse kõnelema,
tule kaasa, ma vaidlen vastu sinule ja väidan
et meil ei olnud midagi teada Molotov-Ribben-
tropi salaklausleist. Ta tahab muidugi, et
refereeriksin teda. Võib olla, et lähen.
Õhtul kell 1/2 8 kõneles raadios kuningas
umbes 10 minutit. Rootsi hakkab abistamis aktsiooni.
Tahetakse abistada Pakistani, Abessiiniat. Homme
ilmub see programm lehes. Kuningas ütles - meie oleme
kahest suurest sõjast eemale jäänud, selle pärast
peame teisi aitama. Ta hääl on kuidagi kume,
tundub vana meest, kõneleks kui 60-mnene, ta
on aga üle 70-ne. Küll on see mees ikka vitaalne,
ja häst alal hoidunud. Kui sirgelt ja vilkalt
ta käib! Sattusin teda jõulu eel NK-s lähedalt
nägema. Grete ütles rõhutatult - ta on karske
mees.
9. veebruaril
Kolmapäew. Praegu ei ole veel kell 6 hommikul.
Olen juba kella 4 saadik üleval ja kohmitsen laua
juures, säen oma märkuse korda. Väljas on akna
taga 5 kr. külma.
Eile õhtul ei jõudnud siia midagi märkida,
olin väsinud, nii väsinud, et magada ka korralikult
Kiri kutsub
Upsalasse
Kuningas
raadios.
mehed, sümpaatsed ja osavad. Need olid leidlikud
mängud ja sageli humoristlikud, rahwas naeris süda-
mest. Oli käemurdmist, sõrme vedamist, kotis
jooksmist, kaika vedamist, meilgi tuttavaid mänge,
mida oleme oma rahwapidudel ja pulmades näinud,
kuid väga palju oli täiesti uut - mitmesugused
koomilised vigurid, kaks meest üks teisest kinni näitavad,
imiteerivad välja astumist, karude tantsu... "surnu-
keha" istuva ringi keskel, tahab igale poole kukkuda
käed tõrjuvad tagasi. Eriti jäi meelde Lapist päri olew
tasakaalu jooks - mehel on liivakotike pealael, kaks
pulka käes ja pall põlvede vahel, peab nii edasi
liikuma teatud ringi tegema ja pulgad edasi andma
Võistles kaks gruppi, oli teatava määrani, "teatejooks"
Veel palju muud huvitavat oli rahwas rõkkas naerust.
Vaatasin oma tuttavad loomad läbi, üks väike
hüljes oli juurde tulnud, hirved olid toreda täpilise
karva võtnud, metsasea põrsad olid endiselt veel
triibulised ja väikesed... jõudsin kell 1/2 5-ks tagasi
koju, olin veetnud toreda Jaanipäeva Skansenis,
pea nahk ja nägu pruunistunud.
Olin saanud vaevalt end pesta ja asunud köögis
sööki korraldama, kui kõlistati ukse taga: ootamatud
võõrad - Pallo, Kotsar oma väikese pojaga. Kotsar elab
Uppsalas, ta naine on soomlanna, oli tulnud teda saatma
Soome teekonnale, poeg kõneleb ainult soome keelt.
Nordiska museumi trepil, vaatan monumenti ja ümbruse
loodust, astun sisse bioloogia muuseumi, kus näidatakse
Rootsi looma- ja linnu riiki. Esimest korda käisin seal,
päris üllatas - loomad ja linnud asetatud nende loomu-
likku ümbrusse kas metsa, vete äärde, jää väljadele...
kõik hästi järele tehtud, toredad vaated klaas seinte
taga. Siia peab kord Gretega tulema.
Skansenis oli rahwamurd, kõik õitses, palaw
päike. Olin parajasti kohal, kui Sollidenis esile
marssis spelmannide grupp, vanad rahwaviiuldajad
rahwariietes, taga kirew lastekari ja edasi noored tantsu-
paarid. See rongkäik marssis, viiuldajate mängides,
Sollideni resto tagant tulles, rahwast läbi kõlakoja
estraadile ja programm algas. Palju rahwast oli juba
ees istet võtnud, välismaalased aina fotografeerisid ja
silmasid seda kirevat kogu. Programmis seisis selle numbri
Läks siis lahti viiuldamiseks, laste- ja suurte tantsuks
Olen neid rootsi rahwatantse palju näinud, väga elurõõmsad.
Siit läksin Orsakullenile, kus ühe rootsi võimlemis-
kooli õpilased-noormehed rootsi rahwariietes esitasid poole
tunni kestel vana rahwa enda poolt leiutatud vanu
spordimärge, mis olid huvitavad. Õpilaste hulgas oli ka
kaks või kolm päris musta säbrupealist ja mõned pruunid
mehed - kooli rektor ütles, et on etiooplased, egüptlased
ja süürialased. Nähtavasti õpivad Rootsis, pikad sirged
ka Stockholmi tekkinud. Kiri oli välism. Andreseni
poolt. Läksime kõik kõrtsi, sõime vähki, jõime
ja tantsisime naistega, olime rõõmsad. Sel õhtul
kõneldi palju Välis-Mongooliast, et meil ehk tuleb
midagi selle sarnast, Laretei oli eriti optimistlik. (Mul
jäi Kotsari jutust mulje, et Andresen vist ka kirjutas
oma kirjas Välis-Mongooliast. Kas Kotsar ise selle
kirja sisust teada sai, seda ei saanud ma järeldada
Kotsari jutust, ei tahtnud teda eksitada oma vahel-
küsimistega, ta ragistas kui kuulipilduja...)
Helsingisse tagasi tulles kutsuti mind Valtion poliisi
Aaltonen ütles mulle, et eesti kulleriga on siin mitme-
suguseid juhtumeid olnud. Ta olevat Kai Sundmanniga (?)
kokku saanud, kes oli pärast Soome-Vene vaherahu
Soome kommunistliku rezhiimi ajal nimetatud saadi-
kuks Moskasse ja on vist praegu saadikuks Pekingis
ja veel ühe kahtlase mehega, kes on praegu politseis
vahi all. Säre on ka vangistatud olnud, kuid
lahti lastud kohe..." Siin ei saanud ma Kotsari
jutust hästi aru, miks teda politseisse kutsuti.
Vist oli Kotsarilt küsitud, et mis selle mehega teha,
Säre tahtvat teda Eestisse viia, homme kell 10
läheb laew Tallinna. Kotsarilt olevat veel küsitud
Tallinnas maksma hakanud rezhiimi kohta teateid
ja Kotsar olevat Aaltonenile avameelselt öelnud, et
oleks Kotsarilt nõutud vastust vahi all oleva mehe
saatuse määramise kohta järgmiseks hommikuks.
7. veebruaril
Esmaspäew. Praegu kell 1/4 9 õhtul. Täna oli päike
väljas. Kui tulin kell 6 koju, olid tänavad juba
kuivaks tõmmanud. Ilmateade juba ennustas külma
Kirgastunud
õhtu!
tulekut. Õhk oli muutunud selgeks, kõik oli nii kirgas
ja taevas õhetas sügaw siniselt. Klaasistunud õhtu!
Eile, nagu ütlesin, matsime A. Tähevälja. Kirik
oli rahwast täis, Jakobi kirk. Talitus kestis üle 2 tunni.
13 "nõgikikast", eesotsas piiskopiga oli kohal. Palju pärgi
Matsime
Tähevälja
ja lilli. Piiskop kõneles küll selge häälega, kuid
pikalt, kordas, räägib juba liiga taevalikult. Kadunu
soovil loeti pärast ainult piibli salme ja nii ei
saanud siis kodanlised, suu pruukijad jaole. Pärast
olime pimedas kalmistul. Olen kõike seda pikalt
kirjeldanud lehes, mis ilmub homme, 8. veebr. Oli
palju tööd.
Läksime Edg. Pärliga pärast N 6 - restorani,
Tegime
Edg. Pärliga
Kella 1/2 11-ks olin kodus. Oli kena jutuajamine,
Ta kõneles jälle Kirotarist, kuidas see meie saat-
konna Rootsis üle võttis koos kommunist Treumaniga (?
Kuidas nõudis salajase arhiivi väljaandmist ja kuidas
danud. Ta oli enne Rootsi tulekut administratiiv-
ülemana väminist helistanud saatkonda, et kas tal
Juttu Kirota-
maksab tulla. Pärli on arwamisel, et meil ei ole
pagulus valitsust vaja, et kõige tähtsam ülesanne on
täita rahwal, kes jäi kodumaale ja et meie kõige
Nii need lood selguvad. Halder tahtis demonstratsiooni
mõttes päris avalikult käia piiril. Tema käik
Eestisse oli ju tegelikult N. Liidu pressimine ja
närveerimine.
25. veebruaril
Tõusin kell 6 hommikul. Täna on reede, praegu
kell 3/4 7. Haruldane talveilm, akna taga külma 13 kr.
Raadio ütles, et Stockholmis on olnud - Kungsholmis-
öösel 14° ja Tullinges 23 kraadi külma. Haruldane
pilt oli, kui hakkas valgeks minema: taevas pakase-
õhetavas selguses, eemal värisevad elektrituled, all
lumised majad maheda tulehelgiga akendes justkui
Kristuse sõimed jõuluööl. Sirged, kõrged kuused akna
all seisavad pakase rahus liikumatult. See pilt
mõjub rahustavalt pärast neid musti mõtteid, mis
ööunetuses kallale tungivad.
Praegu on juba päris valge, puud härmas,
kuused kõiguvad nüüd pisut hommikuses tuules,
vaiksed mõnusad suitsud tõusevad majadelt. Tore
rahu ja vaikus igal pool. On tõepoolest õnn siin
elada, tahan neid pilte kauaks oma mällu suruda.
Seda külma ja toredat talwe on nüüd mitu
päeva järjest olnud
Eile oli iseseisvus päev, 24. veebruar. Piiskop jutlustas
kirikus. Grete käis, mina tulin koju. Olin väsinud
päevasest rassimisest. Olin õhtu poolikul Metslowi
Vaimustav
talve-
Eile oli
meil ise-
seisvuse
üksi kodus. Prl. Särm sõitis kusagile maale. Sellel
kaunil jaanipäeval sängitatakse Friedrich
rootsi mulda.
Eile olin kogu peale lõuna kodus, puhkasin
ja lugesin palju. Õhtul kell 1/2 11 läksin välja, õhtu
oli päris soe. Koolimaja juures meie lähedal oli
asfaldil plats eraldatud tantsuks, keskel kirew
ja rahwas õõtsus suures innus ja vaimustus. Mulle
meeldib, kuidas rootslased hasardikult tantsivad
hambot ja shotist. Vahepeal laulis mikrofoni
üks noor daam meeleolu lugusid. Need tantsu alad
kogu linnas on sotsialistliku munitsipaliteedi poolt
korraldatud. Panem et circenes! Vaatasin seda
lõbu üle tunni, olen ikka jaanipäeva õhtuti
seda vaimustatud tantsu käinud vaatamas. Nii
veetsin ka tänavuse jaaniõhtu. Hakkasin kell 3/4 12
koju tulema, ega pimedaks ei läinudki, taeva kaar
lõi juba valgenema. Meil kodus oli siiski valgem
pööripäeva ööl.
Kella üheteistkümne paiku sõitsin linna, ostsin
lehed, käisin toimetuses ja virutasin siis Skansenisse.
Tulin Nordiska muuseumi silla juures maha trammilt
ja läksin jalgsi edasi. Suurepärane ilm, rahwast linnas
palju liikvel, kaks vanemat daami ratsutavad, veed
sinised, päris palaw... Kuid puude all alleedel on varju.
Kõik õitseb, kastanid on alles löönud valuma. Seisan
Minu
jaaniõhtu
on väga aktiivsed ja ajavad seda asja ka Kokla
kaudu. Panime vastu intriigi käima. Linkhorst
Panime
vastu intriigid
käima
kus Kokla liigub, temale ühte peapesu teha
kõige eest, sest ta hakkab meie lehes juba
avalikult Rei ja ERNi perset lakkuma. Hjalmar
Pöhl oleks ju Rei esindaja kirikus.
Raid tuleb
Rootsi
Linkhorsti juures kuulsin veel, et Robert Raid
tuleb märtsis Rootsi kõnereisile.
Eile hommikul võtsin ühenduse Tähevälja järel-
tulija asjus praost Annvere ja Edg. Pärliga, nad
on Hj. Pöhli vastu. Andsid häid tipse.
Malenkowi asjus olen kaks pikka artiklit
kirjutanud ja teen ühe täna veel, peamiselt
võtan kokku välismaa arvamusi. Läheb tükk aega,
enne kui segane olukord selgineb. Ajakirjanduses
käib üks kobamine.
12. veebruaril.
Laupäev. Talv on täiel määral tagasi tulemas. Praegu,
hommikul kell 8 on akna taga 5 kraadi külma ja tuleb peenikest
Horm
sai karistada
lund, maapind on juba täiesti valge. Eilsed tähtsad sündmused
olid, et Stockholmi raekohus kuulutas otsuse Kippar-Hormi
auhaavamise protsessis. Kohus tunnistas Arvo Hormi süüdi ja
karistas teda kaunis rängasti. Ta karistsa määras rahvatrahvi
Kippari kasuks 1500 krooni ja muid väljamaksmisi ja peale
selle veel kohtukulud, nii et see tuleb suur patakas raha,
rohkesti üle 10 tuhande krooni. Kas Horm seda köike maksab,
see on iseküsimus, vöib olla teeb nagu proua Purre endale
vaesuseakti.
Kokla seda sönumit kirjutades keksis röömu pärast, kui
Kokla kaks
nägu.
suur fashistide juht, aga sealsamas ta intrigeerib minu
selja taga minu vastu ja Hjalmar Pöhli kasuks. Peko seletas
mulle avameelselt, et eile hommikul oli talle Kokla järgmist
öelnud:“Ma küsisin Pöhli käest järele, kas ta tahab tulla
järele, kas tema maja katus on veel terwe.
Küll on häda, midagi enam kirjutada ei saa
aina mäss. Naistemäss aina vaibus. Küll nüüd
tuleb Kirotari arupärimine, ei küsita, iseloomulik
küll, mitte seda, kas kirjutatu on õige, vaid - kes
kirjutas.
Ilmar Peterson oli teatanud Koklale, et tema
isa on 1947.a. küüditatud ja hiljem 70-aastasena
J. Peterson
vangilaagris
surnud
ühes laagris surnud. Rauman olevat ta üles annud,
ühe kõneluse edasi teatanud, kus J. Peterson oli
nõukogude korda arvustanud. Rauman, üks vastik
sell, uuristas kogu aeg Petersoni ja tahtis tema
kohta omale saada. Kui tarwis, oli Rauman punane,
kui tarwis, oli ta kapitalist. Kui iseseisvuse alal
"Päevaleht", tema trükikoda sekwestri alla pandi
mängis Rauman seal ka teatud osa. Vaja küsida
teateid Raumani kohta ja siis kogu loost kirjutada.
Ka on huvitaw selgusele jõuda, kas rohke alkoholi
tarvitamine minu poolt elu aja jooksul on mu
sisimaid organeid laastanud. See oleks huvitaw
teistele teada ja kõik muu. Nüüd surevad kõik
salapäraselt ja keegi ei tea õiget põhjust. Ütlesin
veel Gretele, et võta minu sõnu tõsiselt kui
testamenti! Ma ei usu elu pärast surma, seepärast
võite mu laibaga teha mida arvate oma maitse
kohaselt - kas tuhastada, või panna mulda.
Friedrichi
matused
täna, rootsi
jaanipäeval
Friedrich maetakse täna kell 1 Hässleholmis.
Matustele sõitsid Grete ja Hella juba neljapäeval
päevase rongiga, nii et olen üksi kodus.
Eile, reedel, oli meil toimetuses veel 2 tundi hommi-
kul tööd, tegime kell 10-ks hom. pühade lehe valmis
mis kannab tänast kuupäeva. Olen seni Soomest
kirjutanud 6 artiklit, 4 neist valmisid Helsngis.
Ühe originaali saatsin USAsse. Siis olen veel
2 artiklit kirjutanud meie maa okupeerimise 15-ks
aastapäevaks. Tööd küllalt tehtud. Neuroloogi
Friedrichist kirjutan teisipäevasesse lehte. Sain
pildi ja eluloolised andmed Greetalt Martalt väga hilja.
Pildil Friedrichil tark ja mõtlik nägu.
Eile oli ilm uduse võitu, tuul puhus, vesikaarest.
Särav
jaanipäew
Ilmajaam kuulutas vihma hoogusid, vahelduvat
pilvitust. Täna, varahommikust peale särab
kõik, taevas selge, varjus 20 ° sooja, pisut
tuuline. Praegu on kell 11 hom, kirjutan Beethoveni
6. sümfoonia saatel, mis kostab raadiost. Olen
rääkimiste käigus olles tagasi hoidliku positsiooni
võtnud. Ei tunne ju kõike neid finesse ja apteekrilikke
Segane ja
loll...
käike, see sisepoliitiline partei värk ni ja nii segane
ja loll, tihti kui lapsemäng, et ei maksa vaevagi
nuhkasjadesse tungida. Märgin kõike seda, kui meie
pagulas seltskonda iseloomustavat.
Olin selle seltskonnaga koos kuni kella 11-ni õhtul,
siis oli isu täis ja tulin koju. Ajalehes sain avaldada
ainult Grünthali kõne oma tahtmise järele. Siis hakkas
Kokla vahele segama, Pae kõne referaadist ta sai pärast
Kokla
astub
vahele
kaklemist kõige paremad laused välja radeerida, mis
tema arvates oleks tekitanud meile raskus. Ta on
edew ja valitsemis himuline ja ka rumal ja arg.
Siia tuli muidugi ka prestiizhi moment, miks teda ei
kutsutud intiim olemisele. Oli nurinud, mis seal tehti
ja kes seal olid. Kinnitas, et meie lugejate hulgas
olevat ka ERN-i inimesi. Kõigest sellest kirjutan
ehk veel edaspidi. Linkhorsti kõne ja läbirääkimiste
refereerimine jäigi Kokla sabotaezhi tõttu awaldamata.
Läinud pühapäeval kell 3 päeval suri epideemia
haiglas Aleksander Tähevali. Oli vist kaks nädalat
surm
haiglas. Alles 66 a. vanaks sai. See tuli mulle
ootamatult. Prof. Grant olevat teda bronhiidi pähe
arstinud, tegelikult olnud tal süda ammu haige.
Südame kätte ta olevat surnudki. Mulle on tunne,
et meie vanemaid inimesi hakkab nüüd järjest rohkem
lahkuma - lõppu kiirendavad pettumused kodumaa
kiire vabanemise lootustes ja meie endi metsikud ja mõttetud
veteraanide kuuesele pidulikule koosviibimisele
"Strandis", kus kuväär maksab kr. 21 või veel
rohkem ja pärast tantsitakse. Ütlesin, et ei ole ja
ei lähe ka mina sinna. "Ei, sa pead sinna tulema
ja ma lasen oma poistel sulle sinna kutse saata...
Senini ei ole seda kutset tulnud. Peko ütles, et
Koklale tuli vist kõle, pisteti kaks prii õhtu söögi
kutset talle pihku. Korraldab selle värgi inva-
liidide kapital, sinna ümber on kogunenud vapsid
ja sakslaste sabarakud. Major, kapitali ülemus,
on nii loll, et ei oska mulle vanemale mehele
viisakat kutsetki saata. Ja ometi on meie leht
selle invaliidide kapitali loonud, leht, kus minu panus
on üks suuremaid. Nüüd on see kupatus oma ilmingu paljastanud.
J. Grünthaliga on nüüd sõbralikkus läbi. Parem
ka, see oli üks teeseldud värk. Grünthal on oma
jurispradentsist hoolimata jäänud väiklaseks
muhulaseks. Ta saatis Vene oma pravo-
slavnõi koguduse esimehena järjekordse kiusamis-
kirja Pilbergi peale, et see ei ole ikka kogudust
asutanud, on kogudusest välja visatud jne. Pilbergil
on täna 65-a. sünnipäew ja kirjutasin tast sõbraliku
artikli, mis ilmub täna hommikul. Eile hommikul
ütlesin Grünthalile telefoni teel lausa, et meie seda
õiendust ei avalda. Pealegi on end Belokon ja
Suursööt sisse vedanud ja tõmbasid oma nimed
"Vabadus-
võitlejate"
bankett
Lahkuminek
Grünthaliga
Sadamast tulles oli Kotsar tulnud Pallole külla, kes
elab siin lähedal ja olid siis tulnud mind vaatama.
Vestlesime umbes 1 1/2 tundi. Kotsar kõneleb väga kiirelt
ja kaunis segaselt, nii et ma omaette imestan, kuidas
ta sai välisministeeriumi teenistuses olla. Ta on nagu
väike laokil olek oleks viimasel ajal nagu suurenenud.
Muidu mulle sümpaatlik ja sõbralik, on kogu aja
elanud väga tagasi tõmbunult. Üks vaheepisood tema
elust - dr. Mäe teenistuses seismine, sakslaste sõiduvette
sattumine, missugune periood on mulle ebaselge temast,
ainult mõned kuuldused.
Nüüd mis tuleb on tähtis ja huwitaw. Ma ei mäleta
kuidas jutt sattus meie saatkonnale Soomes, näitasin vist
saatkonna pilti, mille tegin, kui nüüd Soomes käisin.
Kotsar hakkas siis seletama, kuidas saatkond üle
võeti, tema oli Varma kõrval viimane nõunik.
"Tahtsime sisse jääda, aga politsei oleks meid välja
visanud, läksime siis ise." Ma peaks temalt veel