Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Ja piddasiwad nõu, pea rahha pärrast,
et tännawo 1870. aastal on Arkna wallas
Reiwisoni kirja järrel - 122. hinge.
Ja pea rahha maksjaid on 66. hinge.
Surnud on: -  30 ,,
Waesed, kes ei maksa - 21. ,,
Ja Nekruttist on - 5. ,,
122. hinge.
Ja pea rahha lahheb 1870. aastal:
I. ja II. pool Summa: 231. Ro.- kop.
Siis tulleb igga hinge peale maksta:
Pea rahha: - 3. Ro 50. kop.
Kortel kambri rahha - - ,,  7. ,,
Kihhelkonna kohto kirjotajale - ,, 5. ,,
Walla kohto pabber: - - ,, 3. ,,
Summa: 3. Ro. 65. kop.
J. Priwoi
Koos olliwad sel. 18. Nowember 1870.
Tallitaja Jakob Priwoi.
Wollimehhed: Karel Sirak
,, Hans Meister
,, Jakob Wõrno.
I Ja piddasiwad nõu, walla Maggasi pärrast,
et warras lõhkus hakna trellid ja walla
laeka ärra, Ja et walla laekast saab
rahha wõetud, ja Laekas ärra parrantadud,
ned hakna trellid ette tehtud, ja Maggasi
uksele weel 1. uus luk ette ostetud.
Ja II. et saab weel walla laekast rahha
wõetud, ja koli maia haknatele lugid
ette tehtud.
III. Walla laeka rahha jäi järrel 1869 aasta
Summa - 149 Ro. 78 kop.
Ja Passide ette on tulnud: - 12. ,, 50. ,,
Ja walla kaest on kätte sadud - 50 ,, - ,,
Summa: 212 Ro 28 kop.
Ja sest on wälja läinud - 27 Ro 75. kop.
Jääb järrele 184. Ro. 53. kop.
Koos olliwad. Sel. 15.ten Augustil. 1868.
Arkna walla Tallitaja Juh. Wirrman
Wollimehhed. Jürri Willo.
,, Jürri Malberg.
,, Mihkel Bömm
Ja piddasiwad nõu, Kihhelkonna kohto
herra kässo peäle, et kas wald arwab omma
wiljaga (se on seme ja leiwaga, läbbi tullema,
ni kaua kui tullewa leikuseni.
Ja arwawad läbbi mennema, ni kaua kui
jälle uut wilja saab, ja ei karda pudust.
Koos olliwad sel 29.ten Oktober. 1868.
Abbimees: Kustaw Linna.
,, Karel Seppen.
Ja pidasiwad nõu Maggasi wilja pärrast.
I. Seme pärrast, et semet peab nii paljo seisma
et igga nelja päwa perre peäle 4. kulli Rukkid
se on 64. kulli Rukkid. ja 48. kulli suwwi wilja.
II. Ja peäle semet, jääb wilja nenda paljo, et
wald arwab omma leiwaga läbbi tullema, ni
kaua kui tullewa leikuseni.
III. Kes armo leiba sawad, waesed, sawad 1. kul. Rukkid,
ja 1/2. kul. Odre hinge peäle aastas.
Koos olliwad sel 4.te Tetsember 1870.
Arkna Tallitaja: Jakob Priwoi.
Abbimehhed Kristan Tarto.
,, Jaan Laur
Saiwad wannad Wollimehhed lahti
lastud ja ued jure wallitsetud.
I. Perremeeste hulgast ei sanud lahti.
II. Ilma madeta liikmed, satikud.
1 Jakob Wõrno.
2 Juhhan Laur.
3. Mihkel Böm.
4. Jürri Koppel.
5. Jakob Kubber.
6. Juhhan Priwoi.
II. Ilma madeta liikmetest sai lahti, Wollimehhest.
1. Jakob Wõrno.
Saiwad wallitsetud.
II. Ilma madeta liikmest sai Wollimehheks:
1. Mihkel Böm.
I. Wollimehheks on Perremeeste hulgast.
1. Kustaw Linna
2. Karel Sirak.
3. Hans Meister.
II. Ilma madeta liikmetest on Wollimehheks:
1. Juhhan Laur.
2. Mihkel Bömm.
Tallitaja J. Priwoi.
Koos olliwad sel. 4.te Tetsember 1870.
Arkna Tallitaja Jakob Priwoi
ja Korjodo Tallitaja Juhhan Wiilberg.
Pea kohtomees Jürri Willo
Kusto Niggula assemelle sai uus
kohto ja Tallitaja abbimees wallitsetud.
I. Perremehhed.
1. Jakob Mosel.
2. Juhhan Wiilberg.
3. Kristan Rouman.
4. Maddis Sabelman.
Ja nendest sai wallitsetud:
1. Maddis Sabelman. kohto
kõrwas mehheks.
Ja Tallitaja Abbimehheks sai wallitsetud:
Korjodus: 1. Kristan Rouman.
Koos olliwad sel. 2.sel. Aprilis 1870.
Arkna walla Tallitaja Jakob Priwoi.
Abbimees Kristjan Tarto.
Wollimehhed Karel Sirak.
,, Kustaw Linna
Ja piddasiwad nõu, et palluwad Aulikko
kihhelkonna kohto Herralt lubba, nenda
et wõiksiwad Arkna walla Maggasinist
wilja wälja laenada, igga kuus 4. ja
päwa perre peale, 1 kul. Rukkid, 1. kulli Odrad
4. kulli Kaero.
Koos olliwad sel. 18.te Augustil 1870.
Ja piddasiwad nõu pea rahha pärrast et
tännawo 1870 aastal I. pool lähheb 114. Ro 7. kop.
Ja Reiwisoni järrel on - - - 123. hinge.
Ja neid on kes pea rahha maksawad 67. hinge.
Neid kes ei olle maksjad on - - -  24. ,,
Surnud on - - - 27. ,,
Ja Nekrutist on  - - - 5. ,,
Siis tulleb hinge peale maksta 1. Ro. 70 1/2 kop.
Canada 6 II 34.
Edasi töimetusele
Siin kirjutab keegi tööline kes kaasa
töötas rewulutsioni algpäiwil Tallinnas
Kas oleks wõimalik teie lehe kaudu leida
ühtegi seltsimeest Leringradi Eestlasest töölist
kes mulle wõttaks waewaks kirjutada,
Olen huwiga jälginud wene rewolutioni
arengud, mis wiimaste aastattel on teinud
suuri edusammusid, sotsialismi poole, mis
töölis klassil tähendab suurt wõitu, kapitalistide
wastu.
olin Wene Balti tehase tööline rewolutsioni
ses Tallinna linna kaitse osakonda, kuhu jä
kuni saksa okupatsionini, kui selleaegne enamlaste
wõim oli sunnitud lahkuma Saksa wägede poolt
Olin selleaegses tööliste puna wäes nummer
on weel meeles mis 1060 oli, minu walwe post oli
S. pärnu. mnt ja Wäike Amerika tän nurgal, miilitsa
jauskond oli Liiwalaja, tän jauskona komisar oli
Bussi, kas sellest mehest teab keegi Leningradis
palun wäga kellele see kiri kätte sattub, leida
mõnda seltsimeest kes mulle wastaks adress teisel poolel
August Fulkan
Toronto ont. Canada
jään wastust lootma
telliks teie ajalehte Edasi kuid usun
ett Canada walitsus ei lase läbi
minu sihiks on ett otsida wõimalusi ett Nõukogude
liitu üle tulla
31 juuli 1940.11
Protokoll 31
kell. 11 30.
Šmerl Jassmann, Mordchai chalipovitš, Moissei
Sverdlov kui Tartu Juudi Likvidatiooni komi-
teedi esindajad üheltpoolt ja Samuel Kaplan
kui Juudi Spordi ja Kultuuri Ühing "Brit-
Trumpeldor" Tartu osakonna juhataja eest,
otsustasid "Brit Trumpeldori" otsuse kohaselt,
liikvideeritava varanduse anda Tartu Juudi
likvidatiooni komiteele hoole alla järgimise
nimestiku kohaselt.
(üks) 1 pingpong laud ühes 2 pukidega, võrgu ja
5. lapatsitega.
7 pinki
5 tooli
2 kappi
1 väike laud laudlinaga
3 paari kaardinad
2 musta tahvli
ligi sada raamatud ja sada broschuurid.
8 pilti ühes raamidega.
1 paberi korv.
1 punase risti paun.
I trumm ühes rihmaga
2 lipu varrast.
1 fortuna mäng.
2 paari poksi kinnast.
2 riide nagi 7 konksuga ja kaks konksuga
1 põrand vaip (auguga).
1 Seina lipp vapiga.
(kaks) 2 lipu tuleb muretseda.
2 elektri pirni
Aro sepp Nigolas Kesa kaebab: Peeter Mikelsen
120 kop maksmata on.
Mart Steinbach kaebab: Abram Tu-
dermanniga wahetasime hobosid linna
kõrtsis ja Abram on mind petnud, sepärast
tahan taganeda
Abram Tudermann waidles selle
wastu, et ei taha taganeda.
Kohus mõistis. Mart Steinbach mak-
sab 4 Rbl Abram Tuderman tagane-
II Juhan Uusman Nuhja permees nõu-
dis 4 waka ma põllu ette, mis sell ajal wolg
rukki wiljast tuhjaks jäänud ühe kordse seemn
se on 1 kuul rukid sest maja warandusest
30 Rbl. tagasi 8 Rbl maha siis 22 Rbl.
Otsus: 22 Rbl. maksab Nuhja peremees Mart-
Steinbach ja Tio Steinbach ile pooleks.
Terra Hindrek Thomson maksis 11 Rbl
maja waranduse raha ära
22mal Webruaril 1883.
Kay Roostein Arukulast kaebab: Minul on
3 Rbl Hindrek Karsmanni käest saada, mina ostsin
tema käest sea, jäi 2. Rbl. wõlgu parast andsin
temal 5 Rublase ja 1 Rbl. peenemad raha ei olen
ja tema laks laadala, et pidi siis 3 Rbl ära
tooma ja ole toonud.
Hindrek Kärsmann wastas: tema
kartuhwlid maha teinud, selle läbi sai tehtud
Otsus: Hindrek Kärsmann maksab poolek
se on 150 kop lese Kay Roosteinile; sest et õiget
tunistust ei olnud. 2 Rbl 50 kop. 2nädala
sees.
7mal Martsil ei olnud mingisugust
22mal Martsil 1883 seletust.
Kohtu mehed olid koos ja mingi
sugust seletust ei tulnud ette
Kuimetsast
Jüri Rosenberg nuum härja söötja Lagedi mõisast
kaebab: Mihkel Aitsmann mõisa sulane loi mind
pikkali maha üsna uimaseks. Seda on karjane näinud
Mihkel Aitsmann kutsuti ette, tema waidles selle wastu
et põle teda mitte löönud waid ise maha kukkunud
minu ähwardamise ees.
kjätsid mind sinna kinni seutud 4 kohast. käed selja taha
olid kätekuga kinni
kaetud.
Ottu Bender kutsuti ette tema waidles
selle wastu et põle mitte käinud selle naese
rööwimise juures, aga selle teotuse pärast
ei ole mina selle naesega mitte rahul selle
pärast nõuan suuremat kohut.
seie juure se üle kuulamise
32 Rbl 90
Kolmeks
aastal maksetud piab olema
II waata Protokol
Rasiko Tallitaja Mart Sirkas kaebas
et se asi kogokonna kohtu ammet mehesse ja met-
sa wargusse puudub, jääb suurema kohtu hoolek
seletada.
Nigula Ürbase ja Toppi wäljad ja heinu
on Keik Nigula aja taga, sest ajast peab
mis wasta karjumaad.
Sep Nigolas Kesa kaebab: Minul
Juhan Kannismäi käest 2 Rbl 50 kopsaada
keda Juhan ei olnud tulnud
Otsus: Mõis peab seda wõlga
kinni sest ta teenib mõisas.
Seppa Peremees Hans Birkan maksab
selle ette, et Jakob Olbergi magasi wõlga
pärast tema surma wald on maksnud.
Hans Birkan on sellega rahul.
Mardi koha pereme pealt pärib Hans Birkan
maja warandust 32Rbl.
Kohus arwas seda et Juhan Uusman maksab
15 Rbl. Hans Birkanile Jaak Birkan ja
Leeno Birk kumbkile 7 1/2 Rbl.
Kay Schmiedeberg kaebab: Õsel 7/8 Decembr.
tulid lahti loodud uksest 3 woerad mehed sisse, käskisid tuld
keda naad ise warsti tegid
ülesse wõtta, mina hirmusin ära, jooksin kambri panin
ukse seest poolt sisse kinni, aga selle ukse loid ka katki ja
näitasid püstoli, kellegalubati lasta kui heaga ei lase
kinni siduda; ei wõinud ma enam wastu seista, siis
kinni kaetud silm wedasid tuppa
tulid kolm meest kambri sidusid minu käed ja jalad
tõid tuppa
kinni ja panid seilali asemele ussutasid raha pärast ja
sidusid kõri kinni, panid surma laulusi ja Issa
meiet lugema ja ütlesid kumba sad tahad kas
noaga südamesse wõi püstoli laseme surnuks
peale selle otsesid kõik kohad läbi leidsid
lese Madli Schmiedebergi asemelt 4 Rbl. kes ise mitte
kodu ei olnud, ja kambris suldega täidetud kotte
suled laiale pillutand, ja weel usutasid mind
18mal Nowembr. 80,
Kohtu majas olid koos Wabadikud keik.
Lagedi
ja neile sai mõisa walitsuse poolt  "Wabadiko
Tegu ehk wilja maksu aro, 23 Jüri k. p. 1882.
ette loetud ja nemad olid selle raha rendiga
rahul, aga ruki wilja tundre maksu ega tulewa aastat
tegu ei lubanud wabadikud mitte teha.
Kolonie sinter Kristjani, Wabadikud paluwad
weel Auuliko Päris härrat, et nende renti
kaa alandaks. sest teiste wabadikudel
rendi aru on kõik alantud, kelle ette
nemad südamest tänawad.
I Kolonie Wanapere
1. Otto Jakob
Leikus
Hans Karamägi
14mal Decembr. 80.
Olga Masikmää kaebab: Minul on Karl
Mikelseni käest 8 Rbl., aga Kaarel Mikel-
sen ei olnud kohtusse tulnud.
II Leeno Birk kaebtus ei sa mitte
ilma suurema kohtu kirjaliku kassuta
ei sa mitte wastu wõetud.
3mal Webruari kuu pääwal
Tallitaja Nigolas Mielberg kaebab
Juhan Bauck soimas mind Tallina
wene turul hulga rahwa ees ja tema
sai kasku et pidi kohtusse tulema, aga
ei tulnud mitte on käsu wastu pannud
siga sõi minu kartuhwled pool peenra
ära, kui mina läksin taga pärima
siis sõimas ja ütles: Sa wõid oma pers.
süüa. -
24mal Februar Karm
II Mari Bach kutsuti ette, tema Leeno ütles:
kaebtuse päle: Minu siga põle tema kartuhwle ära
söönud
waljal on ta kül käinud
ja mina pole teda mitte sõimanud
Leppisid ära ise keskis kohte ees kät
andes.
Tüdruk Krõõt Mättas Kautjalast
teenis Kaebab Toppi perenaese peale, kes
mind wargaks teeb ja ajas mind enne
aastad ära 3 1/2 nädalat ära (minul on weel palk
saada 2 selikut; 12 künart liinast ja 12 k. takust.
Toppi perenaene kutsuti ette, tema ütles
mina ütlesin tutrukule waras. Jõelähtme
laadal ajal warastand kodo minu
kartuhlid keda minu poeg on näind
ja willu on warastanud, õue pealt
leitsin weel umb peo tais willu
Ost-harjoma
Hakenrihter.
Haljawas
No 637.
Arrowalla kogokonna kohtule
sadan siin jures, soldat Kristian
Kämm ärra, kis olla Mart Moi-
sama jures wargust teinud. Et
Mart Moisama tänna siin ei olnud, sepärrast
saab Kämm kogokonna kohto holeks antud.-
Se warguse assi tulleb holega järrele kulata
ja kui Kämm tunnistuste läbbi süi alluseks saab,
saata; kui aga se assi weel pudulik on, siis wõib
Kämm, kunni parrema tunnistuseni lahti lastud sama.
Hakenrihter: Baron Rosen
Kogokonna kohus annab omma otsusest minnule teadust,
Kämmile tulleb seddel anda kui temma lahti saab.
N 71.
16 oktbr
OST-HARRIEN.
PAUNKÜLL.
den 14 Octbr 1886.
No 2435.
Waida Tallitajale annan
käsko seal ümberkaudo
järrele kulama, kas ehk Waida
walla kirjas wõi Arrowallas seisab üks
soldat, nimmega, Hans Nikolai üllewel,
kas ehk kiski teab temmast teadust anda.
Otan rutto teadust.
Hakenrihter:
KRÄHNHOLM BEI NARVA,
Waida
Ülemast walitsusest 1857-mal aastal kinnitud kauba ja ammeti pida-
mise seaduse XI kogu II jau 113 paragrahwi, kui ka senna juure 9-mal
Jaani kuu pääwal 1858 aastal wäljaantud lisanduse pöhjusel austab en-
nast Krenholmi wabriku walitsus ülemal nimetud walla walitsusele siin
Juhan Kaasemer´i
wana pas ei ja
kolm rubla - kop. hop. selle palwega ära saata,
et temale wöimalik rutu uus pass Krenholmi wabriku wa-
litsuse käte saadetud saaks, kuhu peale ka keik pereliikmed wana passi
järel üles pandud oleksiwad.
Tähendud passi wiibimata wäljaandmiseks puuduwad passi rahad,
ehk muud maksude wölad, mis passiga ühes üksikult üles antud saawad,
lubab Krenholmi wabriku walitsus passi omaniku kääst sisse nöuda ja ni-
metud walla walitsuse käte saata, weikemad wölad, nägu kopikad, palu-
takse, kui wöimalik, tulewa passiwahetamiseni wölgu jäta.
Kui nimetud Juhan Kaasemar
enne oma wöla tasumist wabrikust ära läheb, siis saab tema
pas walla walitsuse käte tagasi saadetud.
Et segadusi ei tuleks, palutakse nimetud walla walitsust selle kirja
peale seie wabriku walitsusele igate pidi wastust anda.
Woli Protokolli
Penningilt.
Peremees Jaan Kõlu tuli kohtu ette ja wõttis,
wallast
oma kaswandikuks Dawet Olbergi Laged.
toitjaks.
18 aastad wana, kes jo Lapsest saadik
minu juures on olnud ja sugulasid ei seis-
Daweti wanemad ei seisnud
mitte selle wastu täiskogo ei seisnud selle
Ka wallaa wallakohtu wane
mad lubasid seda -
14mal Julil 1880.
Liisa kohtu päew
Heinrik Bender Kersa peremehe
karjamaa
aed on ösel sel 13/14 s. k. p. maha kistud
200 sammu
ja jõkke lobitud, keda tema Hans Karmi
Kepsu pere sulase töö arwab olewat, kes seda
päew enne lubanud teha.
Hans Karm kutsuti ette, tema
käest sai küsitud, kas oled selle aja ösel
maha kiskunud, tema wastas: mina ei ole
lubasin seda teha.) Mina tulin talgule
laksin isa sanna juurest läbi, kust
Kärsa peremees ka tuli meie saime
waidlema ja uimase peaga ütlesin ma
lähen wiskan selle aja jõkke, seda
karjamaa ees
pole siin tarwis, aga ma ei teinud
seda laksin kodu ja heidsin magama
ja magasin kõige selle öö kodu.
Hans Karm maggas ösekodo.
Ja seda tunnistawad weel:
Jaak Topman, Pearu Juhan Kruuk
Kohus ei wõinud seda assa seletada
ja, sest et õiget tunnistust ei olnud sai selle
Hans Karm manitsetud seda asja järel
kulatud, kes seda teinud ja
EAland
Hindrek Kruusman mõisa metsawaht.
kaebab Mik Miku poeg Allika peale
se olla tema 600 Rbl. raha ära warastanud,
mis temal kodo laua sahtles kambris
lukku taga olnud
sest hakkasin mina Mik Allikase peale
kuulnud mul raha olewad
arwama, sest tema oli seda  raha näinud ja
tema wanemad praegal ja Mik enne elas seal ligidal Nomme peres. ja
umbes arwata kaks nädalad enne seda oli
tema ses kam bres mitto tundi istunud.
Sellepärast läksin linna tema kortlesse
tööl olnud
õhtu kellu 12ni töölt ära palunud olla
aga on kellu 9 on jälle tööle läinud Pres-
kesti fabrikusse. Ma andsin seda linna
läksime tema kortlesse, seal ütles: ma
olen selle päewa maganud.
Hans Karm maggas öse kodo.
Jaak Topman, Pearn Juhan Kruuk
1. 28mal Heina kuu päewal 81.
Etland
Hindrek Kruusman mõisa metsawaht,
se olla tema 6060 Rbl. raha ära warastanud,
arwama, sest tema oli
tema wanemad praegal ja Mik enne et as seal ligidal Nime peres ja
umbes arwata kaks nädalad enne seda olla
tema ses kam broes mitte tundi istunud.
kõsti wabriku
küsima kas tema sel päewal kodo oli ja on
õhtu kellu 12ne töölt ära palunud olla
aga on kellu 9 tälle tööle läinud Pres-
Kesti sabri kusse. Ma andsin sedalinna
Politsei walitsusele teada ja kwartaliga
olin selle päewa maganud!
põldu
4 wakamad maad oli tühi ja selle maja
warandus tuleb 20 Rbl.
Otsus: Hans Urman maksab 12 Rbl.
weel Ano Kruukile.
Hans Uurman on maksnud.
Karel Mikelsen kaebab: Minul on
Leppiko koha maja warandusest saada
se on 42 Rbl Mille wastu wend Hans
ei waielnud.
Karel Mikelsen pärib oma ehitud
Leppikoha hoonetest:
ja üks wahe hoone ja üks küün
maksis
4 Rbl. Hans Käramagi maksnud
Leeno Kampsule ja üle on 13 Rbl,
Leenul kää
Kohus Mart Steinbah ja Tio
Steinbah saawad need Nuhja
pere koha warandust pooleks.
Mõisa sepp. Mart Münter andis oma
kewade laenatud heinad üles 1 koorm
25 Puuda. á 50 kop. 12 1/2 Rbl.
Mart n. Kay Luks kaebas: Minul on Hindrek
Kersmann käest oma poja teenistuse ette
kasukus.
Hindr Minu Kärsmann mina lubasin
21sel Decembr. 81.
Tallitaja Nigolas Miilberg andis üles
kaebtuse
peale kutsuti Jakob Kaarman ette,
temal on 26 Rbl. 28 kop. kroono ja
walla maksusi wõlgu kelle wastu mitte ei
waielnud ja lubas 6 Rbl 28 kop. 2 näda-
lat pärast uut aastat är maksta, aga
20 Rbl. lubab 2 nädalat enne Jaani
uue tallitaja Juhan Uusmann kätte
maksta. - Lubasid sai ilma rahata
Kay Schmiedeberg kaebab: Otto Bender
enne 2 nadalad
Esmaspäew õhtu piinamas ja kes minu raha ja wara
12 Rbl.
ara wiisid ja Hans Turgan ja Otto oli. ka seal nende
hulkas, rehe alt olid nemad aga 3 meest olid toas
Rubl kop
wõlg
69. Jaan Olberg putka. + 2
70. Mart Sotal.
71. Maddis Espe ... + 2 "
72. Hindrek Roment
73. Anno Olmann ... + 1.
74. Hindrek Blies ... + 1. 50.
75. Johann Mielbach ... + 1. 50.
76. Jürri Tudermann ...  + 1. "
77. Hindrek Karm ... 1. "
78. Jürri Schmiedeberg ... + 1. "
80. Liso Birkan.
81. Liso Wiitmann.
82. Hans Reks.
83. Jürri Mickelsen.
84. Karel Tudermann.
85. Ewa Olm...
86. Mart Wiitmann.
87. Madli Kruk.
88. Leno Karp.
89. Leno Blies.
90. Trinu Seren.
91. Anno Karm
92. Tina Kruk
93. Leno Pimon.
94. Tanka Tihanow.
28 Rubl 50 kop
Rubl. kop.
95. Leno Mielbach.
96. Liso Kamps.
97. Jaak Wock.
98. Mai Kalmann
99. Mart Roll.
100. Tio Kalmann
101. Hans Roll.
102. Hindrek Roll...
103. Peter Tihanow...
104. Leno Bach
105. Hans Sotal. ...
106. Jürri Roll.
107. Mart Ellern.
108. Niggolas Roll.
109. Kristjann Walberg.
110. Metsawat Hindrek.
111. Anno Mickelsen.
112. Jaan Karm.
113. Hindrek Tomson.
114. Anno Schwann nõmme
115. Leno Karp
Summa 22 Rubl
Üllepea on saand jäggatud kuussadda
(600) rubla
Kohus arwas:
Kärsa peremees maksab 1 selik 3 Rbl.
12. kü. t. a 15. 180
Deisipäew 24mal Augustil 1882
An Karm kaebab: Mul on Hans Luks n
käest 11 Rbl. 60 kop. saada,
Hans Luks ütles waidles selle wastu, et
põle enam nii palju anda waid kolm päew ka
ja pärim. 3 Rbl.
minu hobosega linnas ja kiwiwedamise raha
wõttis 3,70 kop. oma kätte 370
Kohus arwas linnas käimise hobuse
päewad 150 kop. ja 370 kop. kiwi  wedamise
Luks nädala pärast maksab 6 Rbl. 40 kop.
An Kormile:
Hindrek Kalma kaebab Jaan Reha
niitis minu heinamaa ära 2,4 waka maad
ja Jaan Reha kutsuti ette, tema waidles selle wastu
et walitseja on seda heinamaad mulle
naidanud
Kärsa peremees HindrekBender kaebab:
Hindrek Reinwerk Reinu peremehe aaned 18
ajasin oma wilja waljalt kinni, laksin hommik
linna ja utlesin et alla 15 kop. aane pialt piab
maksma, kis järel tuleb, aga Reinu peremees
tuli päewal senna ja wiis wägise aaned ära
ja soimand Ottud minu poega ja luband
tulewa kewade karjas maal ära põledada.
õlgedega meid
ja enne ajas sia kinni ja andsin tüdruku kätte.
Otto Bender oli ise ka kohtu ees ja
tõendas, et tema soimand "Masurikuks
tat ninaks ja lua ware wastu korwi puud
katki
Reinu peremees Hindrek Reinwerk
ütles need olid minu: teretasin, ma kuulsin teil on
ani kinni wõi muuja, Ottu wastas ja on ja nõudis
15 kop ane pialt ja ma nõudsin kahju järel Otto
ei tulnud, wiimaks läksin ise ja lasin aned
laudast wälja ja ütlesin teie ulgused trahwite
kui perem; sina olete tatnina
Kohus mõistis Hindrek Reinwerk maksab
180 kop ja 1 Rbl. walla laeka et on
oma lubaga aned lahti laudast teinud
ja sia ette 20 kop. kahe nädala sees piab
maksetud olema -.-
üks setwerik rukkid ja üks setwerik odre
Tallitaja Hindrek Reinwerk.
Wollimehhed ollid
koos.
Wollimehhed ollid keik koos Tallitaja Hindrek
Reinwerki kässu peale sel 5mal Mai kuu päwal
ja arwasid kes pearahha pittid maksma
ja arwasid maksjad 15 aastast kunni
60 aastani, ja maksjaid arwasid üllepea
222 innimest ja igga innimesse pealt
3 Rubla 12 kop
ollid koos.
Reinwerki kässu peale sel 15mal Septembris,
ja Tallitaja Hindrek Reinwerk panni
ette, et olli sanud kirriku Herra käest 50 Rubla
ja 85 kop sedda waeste kometee rahha,
ja selle rahha peale olli Maggasis wilja
wõlgo nelli kuli ja kaks Setweriku rukkid.
Ja Wollimehhed pittasid arro ja tellisid
Tallitajad wilja sisse osta, ja see rahha
mis sest wiljast järrel jääb, pitti monne
waese eest sama sisse ostetud, kes isse ei joua
omma wõlgo maksda.
Ja Maddis Espele olli 75 kop sola rahha wõlgo.
Tallitaja Hindrek Reinwerk
Nimmed?
Wollimehhed ollid keik koos sel 28mal Novembris
ja sai ette loetud kui palju Maggasis wilja
sees on, ja kui palju wõlgo weel jääb.
Ja sai ette loetud kui palju Wallalaeka
rahha sisse tulnud, ja wälja antud.
Ja sedda tunnistawad Lagedi walla
wollimehhed tõeks, et se nenda oige on, kui
Maggasi ja Wallalaeka arro lehtede peal
Keik Koggokond olli koos sel 12mal Decembris
1870 ja wallisid endile uesi Wolli mehhi
need on.
Keik koggo-
kond olli
1. Perremeestest. Hans Mickelsen 25 nimmega.
2. Karel Tudermann 19 nimega.
2. Joutemeestest. Jürri Karm 24 nimmega.
Ja liso läbbi lahti sanud
Perremeestest. Hans Urmann
ja Ado Mickelsen.
Wollimehhed ollid keik koos ja pittasid
arro, ja palluwad Maggasist leiba.
Laggedil sel 20mal Januaris 1869.
waeste komité
arro ja arwasid neid waeseid kes sest armo
jahhutest sawad.
Laggedil sel 25mal Januaris 1869.
Wollimehhed ollid keik koos ja arwasid kes
pearahha makswad ja panniwad maksma
wieteistkümne aastast kunni kuekümne
aastani.
Laggedil sel 19ma Juni kuu päwal
Ilma madeta
liikmed ollid
Jürrikehhelkonna kohto pea wannema Herra käs-
järrele olliwad keik ilmamadeta liikmed
koos ja wallisid endile sadikuid, need on.
Moisameestest
Niggolas Espe.
Ilmamadeta liikmedtest
1. Jürri Tudermann
2. Jakob Uusmann
3. Hindrek Schmiedeberg
4. Jaan Olberg
Wabbatikud
1. Hans Birkan
2. Mart Karm
3. Jaan Olberg
Sullastemeestest.
1. Hans Mielbach.
2. Hindrek Espe.
3. Hindrek Tönnis Bach.
andma, mis luggo selle asjaga on ja kui
wõimalik, siis ka walla kohto protokoll
seie saatma, et sest arro saaks, mis põhja
peal se kaebtus seisab.-
Kriwel kaebab ka, et Mart Mõisama
on üttelnud, nagu olleks Kriwel isse wes-
kilt warrastanud. - Tallitajale annan
käsku, et peab sedda asja walla kohtuse
ülle kulamiseks andma, et assi selgeks saaks.
Hakenrihter herra Baron Rosen
ja kee
mind, tõmbasid raha kaelast ära pinkutasi
ümber kaela nöörisid ja jätsid nenda armuta ase-
me peale, kui kolm meest mind wedasin, nägin
rehealuse sees kaks meest weel oliwad, keda ma
Hans Turgan ja Otto Bendre arwasin. Hans
nägin olewad
Turgan oli suwel minul juures tööl ja tahtis
mind omale kosida, aga mina ei wõtnud teda
wastu, siis nagi minu asju ärra
Otto Bender kutsuti ette, tema waid-
les selle wastu, et põlle käinud waid sel õsel
kodo keda ka isa toendas, mina ei taha selle
au taotuse pärast rahul, ma nõuan selle pärast
Kay Schmiede rgi suurema kohtu ots ees wastamist
Kohus ei wõinud seda asja seletada.
Tallitaja peab senna minema ja Ulekula
mise Protokol tegema
kurja teo kohta
1882 12mal Januaril
Otto Bender tuli ette ja tunistas
et temal on weel tunnismehe
7 Decem kel 6 Mart Maar tunistas: Otto Bender oli
kellu 11. ajal Waksalist oma saabaid waa-
tamas, kas walmis olid
Peter Efimoff. Waksali weksle mees
tunis seda sama.
ja Kay rääkis oma röömisest ja mina pärisin, kas
tundsid neid mehi, aga tema wastast ma olin
ehmatand, ja ühe mehe oleks ma nende hulgast
tunnud mis ma linnas olen näinud.
Hans Woormann Rummust pärit elab prae
gul Lagedil sai päritud, kas sa oled ütelnud
et Otto Bender on warastanud Määsana
käest
Kay Schmiedebergi roowimise juures ja
tema waidles selle wastu, et põle kelligi
inimese peale ütelnud.
Nigolas Maar Hindrek peremes: tunnistas:
roomise
Kay Schmiedeberg tuli sel ösel ehmatand
kinnisiotud kättega särgil senna meie
ukse taha ja palus sisse lasta, aga rääkida
ja sai sisse lastud
selja taka lahti tehtud -
Hindrek Jüri Mikelsen kaebab Lese
Miilbahi käest sada, kellest. tema 2 Rbl
saada jäi, kewade kui Ano Kaarmani mees
haige oli kutsus mind J. Mik. senna ja andis
wõlgnikud mulle tiada, kelle hulkas siis
Jüri Miilbah oli, sai kewade temal kinnitatud
seda asja ära seletada, kui mees weel, elas, aga
Jüri Miilbah ei olnud seda ära seletanud.
Jüri Miilbah kutsuti ette tema waidles
selle wastu, et põle enam maksta Lese
Ano Kaarmanile. 2 Rbl maksin Hindreko
26mal Octobril 1882 a
Hans Steinbach kaebas: Minul on
Hans Birkani käest kaewa tegemise eest
minu töö waewa nõuda, mis minust selle koha
pial olles tehtud sai
Hans Birkan Seppa Mardi peremees ütles
mõisa walitsus on seda walja maksnud.
Jaan Karm kaebab: Minul on Nigol
peremehe Kustu Lounali käest kasukas
2 westi. paar püksid, warastega kamsul
Nigola peremees kutsuti, tema ütles:
Mina pian selle pärast kinni, tema wõttis tas-
kust kotti seest 5 Rbl. ära 2/5 päewa
käis linna ja wie, waksali wilja kottiga. 2 päew
Wasjalas heina wõrk kaudanud ära. ja üks
rihm 25 kop. 5 Rbl.
1 kott. - - 60 -
võrk - 40 -
2 päeva -- 80
Kasukas- 7 Rbl.
3. Rbl.  25 kop.
west. - 50ko
kohus mõistis Kustu
puksid 1- 50
Lounall maksab:
kamsol 3 -50
1 Rbl 25 kop. ja teeb
Jaan Karmile kasuk
5. 50
4 nadala sees piab
3 25
maksetud olla
2. Rbl 25 kop
Jaan Reha kaebab: Jaan Rull on
minul moisa poelest antud heinamaast 1 waia
wahe ära teinud
Jaan Rull ei waielnud selle wastu
et on üks 2 wakka maa risti ära teinud.
Kohus arwas JaanRull maksab Jaan
Rehale 5 Rbl. heina ma tegemise ette.
Nigolas Schwan
Mart Sothal kaebab: Warewere peremees soimas
mind sia wargaks ja minu naest wälja wargaks. ja
raha wargaks
Nigolas Schwan kutsuti ette, tema waidles
selle wastu et on Mart Sothal enne sõimanud.
Ado Maar tunistas: Mart Suthali soimas
Nigolas Schwan sia wargaks ja naest walja war-
gaks.
70 kop
Jaan Lõunall tunistas: Mart Sothal
Otsus Nigolas Schwan maksab 3 Rbl.
walla laeka. kahe nädala sees piab
Hakenrichter.
sel 22 Juli 1882.
No 1307.
teada, et Keiserlik Lantstoa
kohto mõistmist möda, on
Jürri Kriwel ja temma naene Marri
2 kuud wangi mõistetud, et on tohtinud
Tallitajad omma ammeti tallituse aegus
laimata, ja maksab Kriwel üllesedda
päwa wiitmise kullo: Jürri Kanketer
1 Ro 50 k ja Mart Moisama'le 1 Ro 50 k.
Kriwel ja temma naene tullewad ka 5mal
Augusti ku p. seie, ja towad 3 Ro kasa.
Hakenrihtre herra: Baron Stackelberg.
Siin jures Waida ja Arrowalla
posti mona makso arroleht.
Ma sai mini kirstust kätte: 3 paari
sukki, paar kindaid ja 3 paari laia pae-
lad; need wottis oma kirstust.
Tunnistuseks tuletawad ette
Kaarel Feldt. ja kaewataw Liiso Birk
tulgu tulewaks kohtu pääwaks.
5 Rbl maksis Juhan jälle
päritud sauna oma õe Ahne
55 Rbl. müja
Se ei suure 31sel Märtsil 1881.
protokolli
Baron Ungern Sternbergi käsu
peale sai al nimetud mehed ette kut-
sutud kellel moisast saada on:
1 Mart Sothal - 5 koormad heinu
1880 aastal laenand
arwat. à koorm. 25 Puud
II. 2 tündre ohre
ja moisa anda
4 wakka rukkid.
2) Hans Mickelsen Uue Lepikult saada on
30 Rbl. palga raha ja 2 ru
9 Rbl. kahe sülla kiwi
wedamise ette
Summa 44 Rbl. -
saanu
24 pääwa tööl olnud 7 1/2 Rbl. kätte
Johan Olmberg 9 pääwa tool olnud à pääw
50 kopp. 4 Rbl. 50 kop-
Davet Olmberg olnud. 240 pääwa à pääw 50 kop.
90 Rbl on kätte saanud ja 30 Rbl. saada. -
5) Hindrek Urban on moistast tööl olnud 53 pääw
6.) Hindrek Zereen tööl olnud 34 pääwa a 50 kop
maksmata kõik.
7) Jaak Sepp. 44 pääwa à 50 kop.
ja saamata 12 Rbl. ja 1/2 süla puu wedu 1 Rbl.
8) Mick Mickelsen 8 pääwa tööl a 50 ko
saamata raha kõik.
9) Juhan Birk 40 pääwa à 50 kop.
19 Rbl. kätte ja 1 Rbl. saada -
10) Nigolas Espe 45 1/2 süld rautkiwi wedand
10 sülda. à 4 süld 4 Rbl.
35 1/2 - a 3 1/2 Rbl.
Raha kätte saanud 145 Rbl.
saamata - 19 Rbl - 25 kop.
tuses käinud maksmata jäänud
11) Mart Saar 50 pääwa tööl olnud 25 Rbl.
3 Rbl. saada 6 pääwa ette. // Kätte saanud
Sirkulär
Arrowalla walla Politseile
Sirkular
Kosse
Kirriko wörmündre
herra polest
Habbat 15m Juni
Kosse kihhelkonna
walla Politseidelle.
Ue kihhelkonna Sildade jäggamesse per-
rast, soawad Tallitajad eddasi nimmetud päwa-
deks, ja nende koa eddasi ülles pandud kohtade
piale tellitud. -
1. Esmaspäw 20m Juni kuu päwal, akkab mõet
Kollo kõrtsust piale, ja piawad sial ommiko
warra ollema: Uemõisa, Tammiko, Orro,
Tuhhala ja Arrowalla Tallitajad. -
(Tuhhala ja Arrowalla Tallitajad weiwad
Saula kõrtsus odata)
2. Teisipäw 21m  J. k. p. akkab mõet piale
Kosse kirriko kõrtsust, ja soawad ommi-
kuks senna tellitud: Rawwila, Uemõisa,
Perrila, Pikkawerre, Nõmbra, Kiwwilo ja
Allawerre Tallitajad.
(Allawerre, Kiwwilo ja Nõmbra Tallitajad, weiwad
kesk Allawerre Kosse tee pial kussagil odata.
ja sedda keskommikust.).
Palki leikamine 1310 palki à 5 kop.
Palka saada: 15 Rbl. raha 2 Tswt. 2 Tswrk
1/2 sülda wedand puid 1 Rbl.
Ropko Leetsi palkide saatmise tarwis 100 Rbl.
saatnud raha senna juure maksin 622 kop.
Puude saagimese peale 60 Rbl. saand
Jüri Kamps
15 pääwa raha saada 7 1/2 Rbl.
Hindrek Bender. saada 1 wak linak-
sed. -
Tõnis Bach on saada: 3 aanede ette  à 120 kop.
1 look
190 kop
2 pääwa tööl à 50 kop. Summa 1 Rbl,
Lesk naene Liisu Espe 4 1/2 pääwa kartufle
wõtmise ajal ja 50 kop. raha saada
Kohus mõistis. Juhan Birk
maksab Jüri pääwaks 12 Rbl,
sest, 1 Rbl. jääb wanaema
II Hans Mielbach mõisa metsawaht
Ollebert on kartuwle kuhja kallal käi
nud ja kelkuga 1 wak osa wiinud. -
Kutsuti kohtu ette Jüri Oleberg, tema waidles
selle wastu
Adam Tiitsmann ei waielnud selle wastu
waid ütles, ühe Tsetweriko osa wiisin sealt
kartuhwlid, mul oli nälg kää, selle pärast
läksid sealt otsima wõtma. -
Kohus mõistis:
Need mõlemad on 24 tundi wee ja leiwa
trahwi maksta. sest teine 70 aastad ja teine
ilma käsi sõrmeteta sant ja maksa wad
1 Tswrek
Johan Rei Nehatu walla Ostawnoi madruse naene
oma wanematte sauna ara muia, sest nende woerasisa
elab seal sees noorema tütriga
Kohtu otsus:
Kohus ei lubanud kellegile üksikult sauna müa
waid kui tahawad siis peawad keik 4 kesi tulema
ja kohtu ees tunnistama et nad keik selle kauba
ga rahul on
Mart Mikkelsen kutsuti ette, tema
waidles selle wastu et põle mitte löönud.
Manus Thomson tunistas. Mart Mikel
sen tõmbas esiteks kojas pikkali maha
tuas
olnud. Marti saatsin minema wankri
wälja ja pannin wankri peale ja istusin kõr-
wa, korraga tuli toiste seast üks mees ja
tõmbas Nig. Schwan wankri pealt maha
ja jooksis ära, mina jooksin järele nägin
et Mart Mikelsen oli. - läksin wankri
peale jälle tuli ja tõmbas maha.-
Hindren Zereen ja Hans Birkani
kaebtuse (Hans Lustwerk ette kutsutud
parast sai
ja küsitud kas oled on toitu seganud
Mart Mannas astus kohtu ett ja kaebab
nouab oma
Jääb walla koko tulemise ajaks
Sel 13m Nowember 1881
Kohtu ette ostus Tõnu Känd Mik Allikas
ei ole tulnud sellepärast jääb se asi teisek
korraks kahenadala pärast peab kask antud
saam
II Jüri Ader kaeba nõuab tunnistust et tema on
Abram Krüüsmann kohtus wandund ja siiski on
Mik Hallika Wasta Mannerehti
Mik lahtii lastud ja jään separast walelikuks
Jaan Klausner kaebtused said ette
woetud ja need tunnistused olid need
sama, mis ennegu
IV Kadri Kruuberg kaebas: mina põle
seda enne mõistetud raha Mari Zereeni
käest kätte saanud.
Jüri Tudermann tunistas: Mart
Mikelsen oli sel ajal toas, kui Nigolas
Schwani Tonti kortsi ees sai õues
sai löötud
An Thomson Magnus naene tunistas:
Mart Mikelsen lõi toas Nig. Schwani
pikali maha ja õues tombas üks tund-
kaks korda maha ja löönud teda wastu
pead ja minu mees ütles teda Mart Mikel
seni olewad teda kinni wõttes
Leppisid isekeskis
et ta teda lõi. esiteks lõi nõnda wastu seina
ja parast wastu piad.
1 Rbl Tüdrukule ja 1 Rbl walla laeka.
piab kahe nadala pärast wälja maksm
Mart Mannas tuli kohtu ette, ja
omale, keda wanemad temale lubatud.
aga seda asja ei wõinud mitte kohus seletud
et on hiljaks jäenud.
Mart Schmiedeberg tuli kohtu ette, ja paris
walla poolt tunistust, et Kay Schmiedeberg
pärast, keda ema Madly Schmiedebergi on
tiutanud, et peab üks liderlik inimene
olema.- Keegi ei tulnud wallast seda
asja kinnitama, et. Kay Schmideberg
on 6 käsu wastu eksinud, keda Madly
Kuus meest olid koos nimelt:
27mal Aprillil 1882.
Jakob Uusman kaebas: Jüri Mikelsen
Kepsu Jüri peremees ei anna enne lubatud
pollumaad s. on 3 wakka iga tõstandust ehk 9 wa.
üle pea minule selle koha rendi mööda
Jüri Mikelsen wastas: Baroni härra
sõna piale panin selle koha Jakob Uusman
käes oldud põllu maa harimist kinni; sest
tema ei taha mitte neid maksusi maksta, mis
selle koha renti mööda tuleb.
Mik Allikas naene An tuli ette oma
koha pärast, keda Bäris härra Hindrek
Kruusmannile arendi piale andis, sest ta
tahab tagasi, aga se jäi suurema kohtu
hooleks seletada.-
Onni
Kristjan Praks naene Leeno käis oma Leppiku
koha maja warandust Mik Allikas käest
nõudmas, tema kästud 2 nädala pärast mõisast
Mik Allikas sai
üks tunnistust päritud saama.
warguse
peale: Liisu Birk tuli minu järele ja
kutsus mind sau oma sauna juure waata
ma; ma läksin waatama ja nägin
wana ema kirstu ukse oli lahti olewad. -
ja Liisu kirst oli ka lukkust lahti tehtud
riided olid hunnikus sõnniku peal maas
ära ütlesid warastud. Juhani riided,
Juhani riided, hõbe asjad, kindaid olid
mul ära warastud, aga tema riideid ei
ole warastanud.
24mal Aprilil 1881-
6 meest olid koos, ja pidasid aru
nimelt: Jüri Wiitmann
Hindrek Reinwerk
Ermo Roll
Jüri Pentner
Jüri Tudermann
Hans Espe
Karel Tudermann tuli ette ja andis üles
waste ehitud
oma hooneid Nigola kohast. ait, laut
ja pärib selle ette 150 Rbl. aga need kuus
Nüüdne Nigola Peremees Hans Lustwerk
lubas siis maksta, kui tema selle koha peale jääb
Endine Ole pere ne tuli ette ja pärib oma hoonete
4 aita, 3 puu auta 2 kiwi lauta 2 hage
riku kiwist seda järel waadatud ja 110 Rbl.
alla arwatud.
16 koormad sõnnikud mõisa wiidud à 25.4 Rbl
Istutud puid on palju: tammed, saared, õunapuud
Endine Kustu peremes Juhan Olbergi hooned said
järel waadatud, leiti:
3 aita, 1 hagerik1 kiwi laut köök ja kelder
ja said arwatud - 140 Rbl. alla
rukki seemet 2 tündret 1 külimit
Kuremetsa koha peale maha teinud sest seal
enne ei olnud, seda nõuan mina.
III Metsawaht saada 25 sarika puud à 5 kop.
Hendrik Kruusman
125 kop
IV. Nigolas Espe on 11 jala paaw 2 hobose
paawa á 50 kop. 2 hobose 250 kop
End. Nurge peremees pärib Kuremetsa aja ette 170 süld
à 10 kop. 17 Rbl.
20 kop.
ja 19 palki wedu mõisast saada à 80 kop. 15 Rbl
V. Nõmme pere mees Mik Allikas andis üles:
1 keldre ja köögile eest maksis Hans Mikelsen 25 Rbl
4 ahju malmi saada - ja pärib à 2 Rbl. 8 Rb
Kubjas Worbyl on saada 5 labidat ostnud à 40k.
1 luk 70 kopikad - 270 kop.
VI. Ermo Roll poeg Juhan karjas olnud
Jaani päewast kuni Mihli päewani 250 kop
Tallitaja kuulamise Protokoll
Leeno Karm kaebtuse pärast et Waksalis teenistu
(Tallitaja abimees Tawet Olberg käis Jüri
Karm n. Leenuga seltsis neid kapstaid)
Esiteks läinud Jüri Karm n Leenuga waksali
neid kapsaid otsima, sest et jäljed olid sinna poole
läinud sest kaste pial olid jäljed näha ja mitmes
kohas sialt tulles oli kaali lehta ja rauttee pial jaama
kapsa
ligidal ja platwormi hakkates olid kapsa lehed
ja hoowi waarawa eel oli kali tük maas ja
lehma asemel leidis Juhan Maar´a sõnniku sisse
need lehed ära ja küsind Juhani käest: kust sa need
lehed olid wõtnud? tema wastas Õse kel 12 tõin
linnast natsalniku wennaga aga korwast
kottiga
need kapsa-lehed. Tal Leenu Karm wottis need
lehed rüppe ja läks Tallitaja abimehe juure
tema seltsis läinud Waksali ja siis räkind
JuhanMaar ja Hans Supka need ees nimetud
sõnad ja Tallitaja abimees läinud neid jälgi
mööda Leenu Karm kapsa aeda ja leidnud seald
ja 17 olid leigadud
kesknädal
aga teised waksali mehed olid sial, mina kustki ei laksnud
otsida muud kui se jaama n Leenu Karm oli enne need lehed
ära wõtnud, aga teisel päewal kutsus Jaama Ülem
mind oma juure ja küsis: kas sa tiad, kus sa eile käisid
wastasin: käisin waksalis. kelle maja se on, vasta-
sin: Kroonu maja. siis küsis: kas sul on kett kasas,
Kas sul oli eile kett kasas: ei olnud
täna ohtu
siis ütles: ma lasen linnast sandarmi tulla 92.
ja Sind saab kinni siutud ja sa saad Hakenrihtre
juure saadetud, ja weel ütles kui mina oleks ülewalt
laksnud oma mehi sulle oige heaste anda ja
wiimaks üttelnud sa oleks Siberi wäärt ol-
Hans Birkan Seppa peremees andis
üles et waksali Ülema aned ja kanad on tänawu
sui palju kahju teinud, mitto korda olen mina jaama ülema
härraga selle pärast rääkinud ja teda kinnitanud, et hoiab
omad loomad aga se ei aitanud ühtegi esiteks
hunikus
sõiwad kõrre otsas ja wiimaks üsna ära mina
arwan kõikse wähemalt on 10 Rbl eest kahju teinud
Tallitaja Juhan Uusman käis neid ohri
hunnikus waatamas, ja arwas seda
kõikse wähemalt leppimise teel 5 Rbl.
kahju tasumiseks
se kahi wäärt olewad. ka kõikse suise kahju
Septembr.
14mal August ku päewal
Hindrek Kalmann mõisa sulane kaebas: Jaan
Reha tegi minu heinamaa heina ajal ära wiis heinad
kojad.
Jaan Reha kutsuti ette, tema waidles selle wastu
et põle mitte Hindreko Kalmann heinamaad
teinud waid mõisa walitseja on seda annud.
Moisa walitseja poolt saadetud Hans Miilbak
Otsus kes heinamaa jägamise ajal juures olnud
tunistanud, et heinamua jäud on teisi pidi
andud ja Jaan Reha on jälle paremad otsed
ära teinud ja wiimaks on oma temal tiada
P. -
Iwan Meyer, andis oma ehitud
hooned Wanapere koha peal üles,
nimelt: mis tema oma ise selle
nimetud koha peale on ehitud, need
puust üks hagerik
1 wõlwitud kelder, kus  8 sülda ostetud
kiwist
kiwa ärakulunud 30 Rbl.
Summa 80 Rbl. kaheksa kümmend
May Seren kaebab: Minul on palka saada
mõisast ja ei anta kätte, et olen pidand
salaja mõisa lehmi lüpsma. ja selle pärast läksin riidlesime
An Andresson tunistas: May lüpsis
Sootewa kõrtsi ligidal ühte lehma ja wiis ka
üles oma tuppa wiinud wiis. mind sõimas ja
O Mõisa piima naene tunistas:
Mina leidsin 3/4 toopi piima tüdrukul
toast, aga keegi ei ütelnud, kes piima
wõtnud. weel kaebas: 8 lb willu on
An Adresson ära on sahwrist ära wõtnud
8 lb willa
An Andreson waidleb wastu, et tema pole mitte
kõrsu perenaese käest saanud ja sinisid on ema
käest saanud keda ta ise wärwinud.
Lesk Ano Leeno Pliis ja tunistas
et tema wõttab oma wenna poja Jaan
Piis 8 aastad wana omale toitjaks
Ano Miilbah oma ema ja Hans Miilbah
ei seisnud mitte selle wastu. -"-
sugulased. ei seisnud.
Ano Miilbah kaebab: Minul on 1 Rbl.
Mart Wiitmann naene Kay kaest saada
mis lehma taganemise juures maksta sai
Kay Wiitman ei waidled selle wastu.
KOtsus 50 kop maksab Kay Wiitmann
Leeno Miilbah.
Andresen maksawad kumbki
piima warguse pärast
Made Schmiedeberg andis üles käest
Hans Thomson 16 Rbl. Mardi willased püksu
ja Juhan Bauk 12 1/2 on saada.-
1 Rbl. peab Juhan Seren ära maksma
Ano Kruuk Johan lesk kaebab
25 Rbl härja raha ja 5 Rbl, sahad ike
Haljawas,
No 767.
Waida Tallitajale annan teada,
et peab walla käest küssima, kas
ta tahab Jaan Maling, pärrast
temma wangi trahwi omma hulka
wasto wõtta wõi mitte ja teeb
selle ülle protokoll ja mois kirjutab ka alla, nenda
kuidas siin jures seisaw munstre kirri näitab.
Se protokoll peab 8 päwa sees tehtud ja siin
muido
ollema, sest Kubermango kohus sadab (Malingi
omma walda tagasi. -
Karjane Jüri Remmelgas tunistas: Mihkel
Aitsmann tõi teda pikali maha ja sial sõnelisid
weel tõine teisega ähwartades käega.
ajas Jüri Rosenbergi taga ja
Otsus: Mihkel Aistmann maksab 3 Rbl.
maksab 2Rbl. Jüri Rosenbergile ja üks Rbl.
walla laeka 2 nädala sees piab maks-
Juhan Sothal Pirgu saunast kaebas oma
poja Johani piale, et temaga läbi ei
saa ega wõi ühes saunas elada, sepärast
tahan, et piab saunast wälja minema ja
ma wõttan maad oma kätte, tema tütre
An Keapa läbi tuleb tüli, tema piaks
ära minema siis ehk meie asi paraneb
Poeg kutsuti ette, tema maid kätte ei anna
sest et on palju waewa näinud uue põllu
harimiseks; aga tulewaks aastaks
wõib oma katte isa saada, kui tahab.
Hakkagu minuga ühte leiba, mina
tahan teda toita aga tutrukud ei woi
ma mitte ära ajada, sest et olen uueste
kaubelnud ja kää raha olen kätte
annud.
piawad
Otsus: Poeg ja isa elawad ühes sau-
annab ja 2 1/2 Rbl kuus makssab toidu raha isale
Aprilli kuust hakkatus
Lehm ja hobune jääwad poja kätte ja wastab
selle aja sees nende eest; Lehma wõib isa
olic koos aga ei olnud mingisugust
seletust.
10mal Mail 1883 a
Hans Luks kaebab: Minul on Madis Espe
käest sauna renti 25 Rbl. 75 kop. saada, selle
pärast piab mõis minu palka saada kinni
oma kaest Madis Espele annud kui tema
Madis Espe kutsuti tema ei waielnud
selle wastu, et wõlgu on ja lubas seda tasuda
ja wõttis ka oma piale.
sauna maad
Otsus Kohus mõistis: Madis Espe maksab
Jaani päewaks 13 Rbl. ja 12 Rbl. 75 kop. Mihkli
päewaks ära ja kroonu pearahaja walla maksud
kahe aasta
piab Nelipuhiks ära maksma mis temal
wõlgu on
Mart Ellern kaebab: Minul on 6 Rbl.
Juhan Bauck käest saada ja 15 Rbl Jüri Karm n. Leenu
käest saada.
Juhan Bauck n. Ano ei waielnud selle wastu
aga Jüri Karm n. Leenu ei olnud mitte tulnud, et kül
käsku saanud.
Kohus mõistis Juhan Bauk maksab 3 näda
la sees ära 6 Rbl. Jüri Karmi asi jääb teiseks kohtup.
Jakob Kräs Pengilt Wanamaidu peremees
2 nadalad enne Jüri paewa
kaebab Liiso Meyerilt kauplesin tütrukus ja andsin
5 Rbl käe räha kätte, aga tema toi nelja päewa parast käe
raha tagasi ja ise ei tulnud, ma lubasin aga päewa pärast
käe raha tagase wõtta
Tõnis Bah pärib Terra koha maja
warandusd oma kätte. 32 Rbl. 90 kop
Hans Steinbah pärib oma ehitud küüni
ostetud
ette 7 Rbl. mis praegal Kalmari
peremehe käes on. keda tema peab
wälja maksnud.
Tee ülespanem
Tartu maande peal on 100 sülda
4 werstast puudu.
Kirjkut teed 5 1/2 wersta Saha rajalt
sisse. Aro küla rajalt Nehatu rajani
Aruküla wene kirjku teed.
on 6 wersta ja Kiwilo rajalt
kunni Rohküla raja 1 3/4 wersta Jaani
20sel Oktobr 81.
Jaan Klausner kaebab: minul on
raha ära kadunud linnast tulles Nehatu
loo peal arwata Jüri Urban on seda ara wõtnud
2). Jüri Urban kutsuti ette: tema waid
les selle wastu, mina põle seda raha wõtnud
läksin Hindrek kutsumise peale senna peale
Krunbergi
ja katsusin tema tasku aga taskus raha ei olnud.
2. Hindrek Krunberg tunnistas: Mina läksin Tontilt
kojo tules Jaan Klausner wankri peale
teda kojo pole juhtidama tema ei mõistnud
ise enam minna, laksin edasi, aga tee peal
tuli Jüri Urban sõites taga järel ja üppas
kaa Jaan Klausner wankri peale, ütles: temal
oli palju raha juures, katsume kas on alles
püksi
pistis kää tasku katsus aga leidnud tõmbas
wälja ja pani käe jalgade wahel ja ütles: ei raha
ei ole ühtegi taskus, katsu sa! mina katsusin ei olnud.
katsusid ja ei leidnud
Jääb korgema kohtu hooleks.
Nig Schwan Wasewere peremees kaebab:
Mart Mikkelsen lõi mind Tondi kortsu
toas ja õues
käis waatamas siis rääkisid sest kaelemisest
Kohtu wanem ja Tallitaja käisid
seda lehma waatamas ja leidsid et haige
oli aga siis kaewamisest ei rääkinud
Jaan Knopp, midagi; pärast kui
oli surnud siis käis Tallitaja wiimaks
waatamas ja nägi kolm külle konti katki
olewad aga näha sees auuku ei olnud.
ja see lehm oli 35 Rbl arwata wäärt.
Kohus arwas seda kahju poleks
aga siiski jääb suurema kohtu hoo-
leks seletada; sest et naad ei leppinud
nüüdne
HansBirkan kaebab: Juhan Reks Kepsu sulane
2 and 1. wana isa teine noor. Urbase Hans
Juhan Reks kutsuti ette tema waidles
wastu, et pole warastand Juhan Reks tunistas
Jaan Maar tunistas. Iwan Parison
Arokülast rääkis minu wastu, et mina ühe
mise pöningilt ära ja matsin ära omale wana
waraks aga Juhan Reks päris wiimaks kadus
se ani jälle ära; sest neid ani olnud 6 tüki
ja Juhan Reks ja Jaan Kalk Käisid ülewel
waatamas
Liiso Schwan kaebab kaebab: Minul on
8 päewa jala sulane Nig. Schwani juurs tööl
ja 2 päewa oli hobone tööl tema käes ja
se tuo raha on saada.
Nigulas Sihwan kutsuti ette tema ütles
aga minul on 1 külemit ohri ja 1 külim. linak-
sid saada.
Kohus mõistis Nigolas Schwan mak-
sab 1 Rbl. Liiso Schwanile
Hindrek Bender kaebab: Mina kauplesin
12 künart linast ja 12 künart takust ried. ja nädal pärast
Jüri päewa ära.
Mai Temp kutsuti ette, tema ütles:
minawast aastast palka ei saanud kätte.
6 künart linast ja 12 künart takust ried 2 willast
12 k. takust ried ja prii pasled; aga pasled
ei ole ma lubatud mulle pärast kauplemist
Hindrek Bender ajas tagasi et põle
pasled lubanud
Tallitaja tunistas, et on Hendrek Bender
N 70
21 oktbr.
den 14 Oktobr, 1886.
No 2434.
Waida Tallitajale
annan teada, et soldat
Juhan Paalberg on ennast
siin möllinud krono tunnistusega, temma
ei sa mitte soldatide ramatuse
kirjotud, waid jäeb walda ellama,
tallo
kui teinegi kogokonna liige,
sest ta on üsna krono tenistusest
lahti sanud punnase passi meeste hulka.
Paggar Tammejur on minnule kirjutanud,
et Waida kogokonna kohus wiwitab temma kaeb-
tuse asja kaugele. Minna annan sepärrast
käsko, et walla kohus peab üks pääw sedda
asja ette wõtma, keik mehhed ja ka se paggar
senna tellima, et se assi saaks ommeti sellitud.
Kui arwata on, et mõnni mees ei peaks kohtuse
tullema, sepärrast tulleb neile üttelda ehk selle
Tallitajale kirjutada, et minno kässo peale
peawad walla kohtuse tullema ja se Tallitaja
wõib neid kas wangi wisil senna saatma.
Kohus peab sedda asja holega läbbi arwama
ja need §§. 15. 18. 19. Kohtu-Seadus tähele
pannema ja nendasämmuti ka N 850 ja eddasi
Seaduse:
Tallorahwa ramatust meles pidama, siis ei
wõi walla kohus ialgi kahtlane omma otsusega
olla.-
Hakenrihtre herra: Baron Rosen. -
12) Kristjan Tunger Nehatust aja kiwa
Leppikusse wedanud 15 sülda weetud
93 1/2 Rbl. 24 1/2 Rbl. saadud 28 Rbl. saada
13). Hindrek Kersman on saada 1 süla
kiwide raha 7 Rbl. ja 1 Rbl endisest süllast
14. Kaarel Feldt & Manus Thomson
raut kiwi wedu raha saada 12 Rbl. -
15) Jüri Pärnamägil 3 1/2 Rbl. kiwi wedu
16) Juhan Koppel 5 Rbl. saada.
Mõisa orjade palk 593 Rbl. 38 kop. 148 Tswrk rukid
146 odre
19 Tswer linased
5- longu
Päewa teenijate tooraha
14 tund.
1190 Rbl.
15 Rbl.
1 Pääwa raha saada 3 1/2 Rbl.
18) Nigolas Mielbergil saada:
kasusi.
6 koormad heinu à 25 Puuda.
Juhan Luks tagus kiwi 1 süld 2 1/2 Rbl pea raha ette
Mart Luks raijus 200 kubu hagu 250kop
2. Tswrk. linnaksid saada
1. suurepalgi wedu raha 46 jalgapitk. 3
19). Mik Ennik Sahalt 10 sülda arsina
puid wedanud. 2 Rbl. 50 süld. kätte saa-
nud 2 Rbl. samata 23 Rbl.
20). Jüri Wiitmannil saada 19 palki 22 jalga
iga palgi wedu 80
pikad kooridud 7-8 tuli latw jääme kop-
iga a 4 wakka rukid.
21.) Kurma, Jüril Karm 2 palgi weu raha
2 Rbl 50 kop.
22. Hindrek Kruusmann. Palkide wedu
200 - à 50 ka
Puid rajutud 130 sülda à 45 kop.
Rasiko metsa wahi juure tee ärde.
2. Pened palkid said kõik ära weedud
palk
waksasi juure ja kolm peened said
wagonid peale panemise juures toeks
3). Seda sanglepa kandu ei ole ma raju-
nud ega ka mitte näinud.
4 Kiwilo mees oli ühe metsa kui waka
maha rajunud ja ära wiinud, seda
laskin tagasi tua ja poletasin
ära; wana walitseja ei lasknud seda
kohtusse kaebada. -
5. Paltiskas wiidud palkud
minu teadus ei olnud mitte peene-
mad, kui wana walitseja kaskis
kaks puud palki sai ühest puust
wõetud separast olid mõned peened.
Kohus ei wõinud enne otsust teha
kuni Paris härale saab se teada
Mik Allikas Kristjan Praks naese
Leeno kaebtuse peale kutsuti ette ja pariti tema
käest maja warandust aga tema wastas mina
olen seda Lagedi mõisa ära maksnud.
Jaan Klausner kaebab
Jüri Urban on minu raha 39 Rbl linast
tulles Nehatu karjas ära warasnud.
Tunnistas
Jaan Maar sannamees nagi ma nägin
mööda tulles, et Jüri Urban pidas
Jaani hobose kinni ja oli tema
Klausneri
wankri peale Jäni peal kes wiinast
wasinud oli.-
Hindrik Kaarmann käest 10 Rbl. saada
Jüri Mikelsen tunnistas temal on
mitke käest saada; nimelt: Jakob
Kaarmanni käest 75 Rbl.
Mart Kruuk - 12
II Jüri Uurman kaebab minul on
s. Hindrek Kaarmanni käst 7 Rbl. 20 saad
seda raha saab teiste wõlgnikude
käest päritud ja maksetud.
Mart Steinbah pärib Nuhja perekoha
maja warandust oma kätte
Nuhja nüüdne peremees Juhan Uurmann
luband seda maksta sellele kelle kohus arvab
aga selle ajasees jooksis Anija mees ära,
Aga Aroküla mees sai kohtu maja juure, keda
Tallitaja lahti laskis, et tuntud oli,
Abiks oli mul Juhan Olberg kes
seda asja kõik pealt kägi ja wõib tunnistada
wene õiget usku.
kutsuti ette, sai küsitud kortsmiku kaebtuse
ja tunnistas: Nägin kõrtsmiku oma kaas-
juure kusi teda lahti lasta.
Aniwalla mees Jüri Looberg lutteruse
usku kutsuti ette, tema wastas; mina põle
22 aast. w
mitte kõrtsmiku westi ega sargi lohki kis-
kunud, ei ust maha kangutanud ega kaa
naest otseti maha tombanud-
Kurijan Petrow Obikow kutsuti
wana wene usku
25 aast.
ette tema waitles wastu, et põle klaasisi wõt-
nud waid kortsmik on tulnud oma seltsi mehe
tema kallale ja pesknud.-
Juhan Olberg tunistas: Iwan Petrow
lõi kõrtsmiku 2korda wastu pead ja
Animees Jüri Looberg kippus wagise letti
uksest sisse ja kangutus letti ukse lahti eest
ära ja tõmbas kõrtsmiku westi ja särgi lõhki
ja naese otseti maha
Leppisid ise keskis sel kombel:
et maksawad wallawaestele iga üks 150 kop
Kuran Petrow Obikow. 150 kop-
Kripstan Praks naene Leeno kaebab
Nõmme peremehe Mik Allika peale
oma wanemata päranduse pärast kui Mik
siis oli isa wangis ja ema maksis 42 Rbl. 90kop-
maksis ja et se koht ära kadus selle pärast
pärin seda koha tasumiseks
Mart Sothal Sotewahe kortsmik
kaebab: Jaan Boonberg lõi akna
ruttu sisse Jakob Allik lõi tõise ruttu
Mikelsen lõi 5 ruttu katti.
JaanBoonburg billeti soldat kutsuti ette
tema ei waielnud selle wastu waid lõin akna
ruttu sisse sellepärast, et uks lahti ei olnud.
Jakob Allikas ei wastas: lõin koja ukse ja
kambre akna sisse
Mart Mikelsen wastas: mina põle akna
ruttu sisse löönud
Tõnu Boonberg tunnistas mina põle kedagi
teinud