Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
leks linna kassasse 20.000 marka, mida järgmisel päewal enam kas-
sast wälja ei saanud wiia, sest wõimule pääsenud enamlased seda
takistasid. Järgmisel päewal 21 dets. oli linna kassasse sisse
tulnud puude müügist 1260 m. ja margimaksu lõbustuse päält
141 m.15p., seega oli 21 dets. kassas 21401, 15 m., päewa jooksul
oli wälja läinud 2168,95 m., jäi kassasse 19,232, 20 m., mida
enamlased oma lahkumisel kaasa olid wõtnud. Pääle selle on nad
warustusameti kassast suurema summa kaasa wiinud, mille kohta
mis on awaldatud käesolewa aasta „Riigi Teatajas“ Nr.3, linna
wolikogude wolitused on pikendatud kuni sellekohase korraldu-
seni.
2) Et linnawolinikud V.Mikkelsaar ja J.Parik sellekohaste
kirjalikkude teadaannetega oma wolitused maha on pannud ja nende
asemele nimekirja järele Nr.1 järjekorralised kanditaadid
G.Metslang ja O.Rütli astuwad ja surma läbi lahkunud linnawoli-
niku Gustav Seelandi asemele nimekirja järele Nr.4 järjekorra-
line kandidaat A. Hirschfeldt astub.
Selle järele läheb koosolek päewakorrale üle.
protokolli 16 detsembrist 1918 a., mis wastu wõetakse ja koos-
olekust osawõtnud linnawolinikkude poolt allakirjutatakse.
2. Linnawolikogu esimehe ja tema abi
Juhataja teatab, et linna seaduse § 58- järele wolikogu esi-
mees ja tema asetäitja ühe aasta pääle walitakse. Seda seaduse
nõuet silmaspidades, tulewad ettewõtta nende walimised eelseiswa
aasta pääle.
Lnw. Johanson paneb kandidaadiks ette senise wolikogu esime-
he Lui Oleski.
Häälte lugejateks walitakse lnw.Allik ja Lattik.
Kinnisel hääletamisel kuulidega saab ülesseatud kandidaat
21 häält poolt, 2 wastu, seega wolikogu esimeheks walitud Lui
Olesk.
Wolikogu esimehe asemiku kandidaadiks seatakse üles Karl
Häälte lugejateks walitakse endised. Kinnisel hääletamisel
kuulidega saab ülesseatud kandidaat 19 häält, poolt, 4 wastu,
seega wolikogu esimehe asetäitjaks walitud Karl Parts.
3. Linnawolikogu korraliste koos-
olekute äramääramine 1919 a. pääle.
Juhataja teatab, et linnaseaduse § 64 põhjal linnawolikogu
Linnamaksudest wabastamise palwed.
Linnamaksudest paluwad wabastada:
1. Tartu Jaani koguduse juhatus - kinniswarahindamise maksust koguduse maja
Puiestee uul.nr.66/68, kinn.nr.473, põhjusel, et seda maja kasutatakse wa-
nade warjupaigaks, mida peetakse ülewal peaasjalikult toetuste ja annetus-
te abil.
2. Tartu Ew.luteriusu (saksa) kiriklik sisemissjoni selts - kinniswarade hin-
damisemaksust Marja uul.nr.18 asuwat maja, mida selts kasutab ulualusetute
ja joomarite koduks.
3. Tartu Eesti Käsitööliste Abiandmise selts - wähendada kinniswarade hinda-
mise maksu seltsi päralt olewa ja Wene uul.nr.5 asuwa maja pealt, millele
juure on ehitatud teatrisaal ühes kõrwalruumidega. Kinniswarade hindamise
komisjon pooldab saali wabastamist maksust, sest seda tarwitatakse kultuu-
riliseks otstarbeks, nagu kontsertide, etenduste ja mitmesuguste koosoleku-
te pidamiseks. Saali juurde kuuluwad weel jalutusruum, juhatuse tuba, lu-
gemise- ja raamatukogu tuba.
4. Märt Ereline, elukoht Kaluri uul.nr.9 - 1930 a. koeramaksust 10 kr.suuruses,
sest koer on 8 apr.s.a. auto alla jäädes surma saanud.
5. Auguste Older, el. Kroonuaia 33,- 1930 a. koeramaksust põhjusel, et ta,
Older, on kurttumm ja üle 60 a. wana. Older elab omas majas, milles on 8
ühetoalist korterit, saades üüri 5-7 krooni kuus iga korteri eest.
Linnawalitsus paneb Wolikogule ette:
1. Wabastada kinniswarade hindamise-maksust, alates 1.jaan.1930 a.:
a) Tartu Jaani koguduse maja Puiestee uul.nr.66/68 kuni seda maja kasuta-
takse wanade warjupaigaks;
b) Tartu Ew.luteriusu (saksa) sisemissjoni seltsi maja Marja uul.nr.18 ku-
ni seda maja kasutatakse joomarite ja kodutute koduks;
c) Tartu Eesti Käsitööliste abiandmise seltsi maja Wene uul.nr.5 selles
osas, milles on teatrisaal ühes jalutusruumiga, juhatuse tuba ja luge-
mise- ning raamatukogu-tuba.
2. Märt Ereline wabastada 1930 a. koeramaksust pooles, s.o. 5 krooni suuruses,
3.Auguste Olderi palwe selles asjas jätta tagajärjeta, sest pole põhjust tema
arwesse wõtnud kõiki asjaolusid ja saab seda ka edaspidi tegema. Lõbustus-
maksu asjas pidudelt, mis korraldatakse eraisikute poolt peab kindla põhi-
mõtte järele käidama. Senini üksikute isikute kasuks korraldatud pidusid
lõbustusmaksust wabastatud ei ole. Kui keegi korraldab pidu, mis lõpeb
kahjuga, siis ei tohi seda kahju linna arwele panna. Kui tahetakse anda
toetusi, siis tuleb seda teha teisel teel.
Lwol. O. Allik leiab, et wolikogu on selleks et otsustada kelle pal-
wele wastu tulla ja kas mõnele wastu tulla erandina üldisest korrast wõi
mitte. Kui on korraldatud pidu ja tegelased on näinud palju waewa ja pi-
du on lõppenud kahjuga, siis ei saa maksu wõtta sealt, kus midagi pole
saadud. See mõjub halwasti seltskonna tegelaste peale, kes asja oma pea-
le wõtnud heast tahtmisest. Üksikutel juhtumistel tuleb wabastada niisu-
guseid pidusid maksust.
Linnapea K. Luik teatab, et ei waidle wastu üksikute juhtumiste waid
põhimõtte pärast. Wolikogul tuleb käia mingisuguse kindla põhimõtte järel,
kui seda ei ole, siis ei saa pidada mingit korda.
Lwol. L. Olesk ja A. Braats toetawad Linnawalitsuse seisukohta.
Lwol. A. Reeben arwab, et mõnel juhusel tuleb erandit teha ja wastu
tulla palwele, sest pidu korraldajad ei ole süüdi selles, kui seltskond
neid ei toetanud.
Linnapea K. Luik arwab, et halwasti korraldatud pidudele ei tule toe-
tust anda linna poolt.
Lwol. A. Kullam teatab, et pidu ei olnud halwasti korraldatud, kuid
seltskond ei wõta osa draamadest.
Läbirääkimiste lõppemise järele wõetakse palwed otsustamisele lahti-
Jaan Perti lõbustusmaksust wabastamise palwe rahuldamise poolt an-
takse poolt 9 ja wastu 23.häält, kuna erapooletuks jäid 5, sellega palwe
tagasi lükatud.
Teiste palwete rahuldamise poolt ollakse ühel häälel.
1. Jaan Perti palwe 29 aprillil s.a. korraldatud piduõhtu lõbustusmaksust
wabastamise asjas jätta tagajärjeta.
2. Wabastada järgmistest linna maksudest:
Tartu linnawolikogu erakorraline
koosolek 17 märtsil 1919 a.
Juhatas: wolikogu esimees Lui Olesk.
Koos oli: 24 linna wolinikku.
Puudusid lnw.: Parts, Tõnisson, Koppel, Aule, Rebane-Sild,
Raudsepp, Brock, Rosenthal, Willberg, Mutse, Ostrat, Russis,
Kropmann, Challandes, Stshukin, Saint-Hilaire, Koloshenkow, Blau-
feldt, Anwelt, Kleement, A.Lukin, Doskinski, Podrjatshik, Kirs,
Nieländer, Dwolaitskaja, Dimara, Raal, Meos, Landmann, Lemmats,
Sõkutaja, Piho, Bukk, Sammel, Meister.
Enne päewakorrale üleminekut teatab juhataja, et lnw.Eduard
Kangro kirjalikult oma woliniku kohused maha on pannud ja tema
asemele nimekirjast Nr.1 järjekorraline kandidaat Oskar Zimmermann
astub.
Linnasekretär kannab ette linnawolikogu erakorralise koosole-
ku protokolli 7 weebruarist 1919 a., mis wastu wõetakse ja allakir-
jutatakse lnw.P.Põldi märkusega, et tema sellel koosolekul puudunud
ja lnw. O.Wirkhamsi parandusega p.11 kohta, et õigusteadlisse
komisjoni juurde walitud 2 liikmest üks tagasi astunud lnw.Pariku
asemele walitud, teine aga kommisjoni täienduseks on walitud.
2. Linna mõisate majapidamise korral-
damise küsimus.
Linnapää Kriisa teatab, et Maanõukogu määruse põhjal maade
kontrolli alla wõtmise kohta 27 now. l. a. linna mõisate kontrolli
linnawolikogud teostawad. Et 1917 a. linnawolikogu poolt walitud
kommisjon kokku on kuiwanud, linna mõisate majapidamistes aga kor-
ratust on tähelepandud, peale selle ei wasta aastate eest tehtud
rendi lepingud praegusele seisukorrale, pealegi ei ole mõned le-
pingu tingimused rentnikkude poolt täitmist leidnud, siis paneb
linnawalitsus ette uut 6 liikmelist kommisjoni walida, ja seda
kommisjoni kohustada koha pääl mõisate majapidamist rewideerida
Ametite nimetus   Arw   Palgasumma kuus
--------------------------------------------------------------------
Jaama mõis.
Walitseja    1  7,500.- + moon, kort.k.walg.
Raamatupidaja-karjarawits. 1   8,000.- + piim, kort.k.walg.
Aednik,ühtlasi linna aedn. 1 11,000.- + " " " "
Ulila mõis.
Walitseja    1  7,500.- + moon, k.k.w.
Kaagwere mõis.
Walitseja    1  6,500.- + "  " " "
Kütte- ja ehitusematerjali muretsemine.
Küttewolinik    1  15,000.-
Ametnik     1  7,000.-
Puude wäljaandja    2  7,000.-
Tööstuse-kaubanduseosakond.
Asjaajaja     1   12,000.-
Elektrijaam.
Direktor     1   24,000.-
Abidirektor,insener   1  20,000.-
Masinameister      1   17,000.-
Wanem raamatupidaja   1   15,500.-
Wanem montöör    1  14,000.-  Märkus: Teenijad,
Kõrgepinge montöör     1   13,000.-  kelle teenistuskoht
Montashi montöör     1  13,000.-  Ulilas, saawad pea-
Töökoja juhataja    1   10,000.-  le rahalise palga
Lukusepp     1   10,000.-  prii korteri,kütte
Laborant     1   10,000.-  ja walgustusega.
Arweametnik-laohoidja   2   10,000.-
Wanem ametnik    1  10,000.-
Laekahoidja      1  10,000.- + 300 mk.lugemise
raha kuus.
Raamatupidaja    1  10,000.-
Masinameistri abi     2   9,000.-
Wanema montööri abi    1   9,000.-
Masinist     2  9,000.-
Montöör     2  9,000.-
Wanem umformeri walwur   1   9,000.-
Lukusepp      1  8,000.-
Umformeri walwur     3   8,000.-
Montöör     11   8,000.-
Raha sissenõudja     5  8,000.-
Korrespondent-masinakirj.  1   8,000.-
Noorem raamatupidaja   1   8,000.-
Masinisti abi    3   7,500.-
Kütja     4   7,500.-
Laohoidja abi    1  7,500.-
Kütja abi     3   7,000.-
Kantseleiametnik     8   7,500.-
Tuha kärutaja     1  7,000.-
Teener     1  6,500.-
Majahoidja    2  6,000.-
Walwur kantseleis   1   6,000.-
Ööwaht     1   5,500.-
Elektrijaama turbatööstus Ulilas.
Turbameister     1   14,000.- ) + kort.,küte, wal-
Lukusepp     1  9,000.-  (
Barakkide waht     1   5,500.-  )  gustus Ulilas.
Gaasiwabrik.
Raamatupidaja     1   13,000.-
läbihrutades järgmised palga normid wäljatöötanud ja paneb
need linnawolikogule kinnitamiseks ette, arwates 1 weebruarist
s.a. kuni eelarwe wastu wõtmiseni ja nimelt järgmiselt:
Senine kuu Kõrgendatud Aasta palk
palk kuupalk
Mk. Mk. Mk.
Brandmeistrile ............. 225 450 5400
Brandmeistri abile ......... 150 350 4200
Autojuhile ................. 262.50 350 4200
Mehanikerile ja autojuhile 262.50 400 4800.
Mehanikeri abile ............ 112.50 225 2700
16 tuletõrjujale à .......... 75.-- 200 38400
Passijale ................... 22.50 35 420
Lnw. Lattik teeb täiendawa ettepaneku passijale 75 mk.kuus
määrata.
Lnw. Zion teeb ettepaneku linnawalitsuse poolt wäljatööta-
tud palgalised kinnitada, wäljaarwatud brandmeistrile ja tema
abile.
Hääletamisel saawad: 1) Lnw.Lattiku täiendaw ettepanek
14 häält poolt, 8 wastu, seega wastu wõetud, 2) lnw.Zioni ette-
panek 7 häält poolt 20 wastu, seega tagasilükatud ja 3) linna-
walitsuse ettepanek 21 häält poolt, seega wastu wõetud.
Sellega on linnawalitsuse poolt ettepandud palga määrad
kinnitatud ja selle täienduseks passija palk 75 mk. pääle kõr-
gendatud.
8. Ühe wangimaja hoolekandja wali-
Juhataja teatab et Ajutise Walitsuse poolt 22 jaanuaril
s.a. wastuwõetud seaduste põhjal ja Kohtuministeriumi selleko-
hase ettepaneku põhjal linnawolikogul üks wangimajade kurator
tuleb walida, kelle ülesandeks on järelwalwust pidada wangimaja-
de sisemise korra seaduslikuse üle, majanduslist asjaajamist
kontrolleerida ja muu wangimajadesse puutuwa korra järele walwata
Lnw. Jaska paneb kandidaatiks ette lnw. L.Johansoni.
Lahtisel hääletamisel walitakse 21 häälelise enamusega L.Jo-
hanson wangimajade kuratoriks.
tetud. On põhimõtteliselt palkade tõstmise poolt, kuid peab kõrgendatud
palkade wastu hääletama, sest palkade tõstmine peab sündima ühel ajal kõi-
kide teenijate suhtes.
Lwol. H.Sumberg leiab, et kui nõutakse tööd, siis peab ka wäärilist
tasu andma. Pärnus on tööerakondlased nõudnud palgaks linnapeale 35,000 mk.
kuus. Tartu pole mitte wähem. Ilma põhjuseta wastu rääkida ei maksa.
Lwol. W.Tubin teatab, et ettepandud palganormid pole palju suuremad
kui läinud aastal tegelikult ühes lisadega makstud palgad, nüüd on aga
uuesti ettepandud palgamäärad ümarikkudeks tehtud.
Lwol. P.Treiberg seletab, et põhimõtteliselt kõrgendamise wasti ei saa
olla, kuid kui palkasid kõrgendada, siis tuleb seda teha ühel ajal kõikide
suhtes, aga mitte mõnele erandit teha ja paremat seisukorda luua. Peab ole-
ma üks mõõt ja ühtlane süsteem.
Linnapea K.Luik teatab, et linna seaduse järele peab Linnawalitsuse
liikmete palgad enne nende walimist kindlaks määratama. Sellepärast ei saa
seda küsimust edasi lükata, sest see wõib esile tuua mõnesuguseid raskusi,
näit. et palkasid kõrgendada, peawad Linnawalitsuse liikmed ametist ära as-
tuma ja neid tuleb siis uuesti walida. Mis puutub ametnikkude palkade regu-
leerimisse, siis wõetakse see ette arwatawasti juba käesolewal kuul.
Läbirääkimiste lõpemise järele wõetakse ettepanekud hääletamisele
kinniselt, mille juures anti hääli :
Lwol. W.Tubini poolt ettepandud palga määrade poolt 27 ja wastu 22,
aga lwol. M.Kurs-Oleski ettepaneku - senised palgamäärad jätta - poolt 24
ja wastu 25.
Määrata palkadeks kuus :
linnapeale - 35,000.- marka,
linnapea abile - 28,000.- "
linnanõunikkudele a 25,000.- "
linnawalitsuse sekretärile - 28,000 marka.
Linnawalitsuse liikmete ja sekretäri walimine
Asutakse linnawalitsuse liikmete walimisele.
Linnapea K. Luik teatab, et Linnawalitsus on otsustanud wolikogule ette-
Linnawalitsus paneb ette wolikogule Linnawalitsuse poolt wäljatöötatud
sundmäärus selles asjas wastu wõtta ja wälja anda.
Asja ettekannet ära kuulanud olles otsustab Linnawolikogu lahtisel hää-
letamisel ühelhäälel
wälja anda järgmisel kujul
"Sundmäärus uute linnaosade ehistamise ja uulitsate ehitamise ning korras-
hoiu kohta Tartu linnas.
Antud Linnasead. § 108. põhjal.
§ 1. Linnawolikogu määrab iga aasta kindlaks, missugused ehituspiirkonna
osad wõiwad tulla ehistamisele järgnewatel ehitushooaegadel. Kui mõnel aastal
wolikogu niisugust otsust ei ole teinud, siis on ehistamis-õigus maksew ainult
neis ehituspiirkondades, mis kindlaks on määratud eelmistel aastatel.
§ 2. Kruntide ehistamisele wõib asuda mitte enne kui krundi juurde tulew
uulits wõi plats täies suuruses ühes kõnniteedega on walmis ehitatud ja reowee-
kanalisatsiooni torustik krundi juure wälja wiidud käesolewas sundmääruses et-
tenähtud korras.
§ 3. Enne kinnitatud linna ehitusplaanis ettenähtud uulitsa wõi awaliku
platsi ühes kõnniteede ja reowee-kanal. torustiku ehitamisele asumist peab was-
tawa maa-ala omanik wõi waldaja teatama sellest Linnawalitsusele ja esitama
kinnitamiseks uulitsa ja platsi põik- ja pikiprofiilide projektid ning muud
tarwiilikud projektid ja plaanid.
See pean sündima wähemalt kaks nädalat enne ehitustööde algust.
§ 4. Peale uue uulitsa wõi awaliku platsi walmisehitamist ühes kõnnitee
ja kanal. torustikuga wolikogu poolt kindlaks määratud ehituspiirkonnas, kuid
enne uulitsa wõi playsi juure tulewate kruntide ehistamisele asumist on maa-
ala omanik wõi waldaja kohustatud linnaomawalitsusele pärisomanduseks tasuta
üle andma maa-ala, mis linna ehitusplaani järele on määratud uulitsa wõi awa-
liku platsi alla ühes kõnniteedega ja puude istutamise alla tulewa maaga, mil-
le kohta tuleb teha wastaw kinnistusakt.
§ 5. Uute uulitsate, platside, kõnniteede ja reowee- (raiskwee-) kanali-
satsiooni torustiku ehitamine on lubatud igal juhul ainult Linnawalitsuse
poolt kinnitatud kawa, korra ning juhtnööride järele.
§ 6. Uute uulitsate, platside ja kõnniteede ehitamine ühes reo-wee-kana-
lisatsiooni torustikuga tehakse wastawate maa-alade omanikkude wõi waldajate
Linnapanga direktorite ja diskontokomitee liikmete walimine.
Linnapanga põhikirja § 6 ja 15 järele (w.Wene kred.sead.XI köide 2 jagu
1912 a. wäljaanne) koosneb linna panga Juhatuss ühest direktorist ja wähemalt
kahest abidirektorist, ning nende asemikkudest, keda walitakse nelja aasta
peale. Panga diskontokomitees peab olema wähemalt 5 liiget, keda walitakse
2 aastaks.
Et linna pank ligemal ajal awatakse, paneb Linnawalitsus wolikogule ette
panga direktorid, abidirektorid ning diskontokomitee liikmed ära walida.
Walitawad isikud peawad wastama linna pankade põhikirja §§ 8, 9 ja 15
nõuetele.
Ettepanekule järgnesid läbirääkimised. Sõna wõtawad:
Lwol. L. Olesk - Weneaegse seaduse järele walitakse panga direktorid 4
aasta peale.- Praeguse seaduse järele, kus wolikogu walitakse kolme aasta
peale, ei saa neid walida mitte pikemaks kui wolikogu wolituste ajaks, s.o.
3.a. peale. Panga põhikiri tuleb wiia kooskõlla meie aja seadusega.
Linnapea K.Luik - lwol. L.Oleski poolt ettetoodud põhimõtte on õige,
kuid Weneaegses seaduses, mis praegu maksew, on täpselt ettenähtud, millise
aja peale tulewad walida linna panga direktorid. Sellepärast seadust teisiti
seletada ei saa.
Ühtlasi teatab linnapea K.Luik, et Linnawalitsuse arwates tuleb walida
Panga juhatusse kolm liiget, nimelt direktor ja kaks abidirektorit ning
wiimastele kaks asemikku, aga diskontokomiteesse 6 liiget, nimelt iga woli-
kogu nelja ja enam liikmelise rühma poolt üks esitaja, kusjuures, nagu sel-
gunud, üks rühm ei wõta osa diskontokomiteest.
Lwol. L.Olesk arwab, et Panga direktorid tulewad walida kooskõlas prae-
guse linna seadusega kolme aasta peale.
Linnapea K.Luik - tuleb käia makswa seaduse järele, sellepärast mingit
teist seisukohta siin võtta ei saa.
Lwol. L.Olesk teeb ettepaneku walida panga direktorid praeguse woliko-
gu wolituste lõpuni.
Linnapea K.Luik arwab, et lwol. L.Oleski ettepanek ei wõi otsustamisele
tulla, kui seadusega mitte kooskõlas olew.
Lwol. M.Mihkelson - walima peab kooskõlas makswa seadusega, Kui küsi-
August Pau -  22 poolt, 34 wastu,
Jaan-Aleksander Rekand - 49 " 7 "
Karl Lepp - 46 " 9 "
Aleksander Ruuben - 50 " 7 "
Bernhard Unt - 45 " 11 "
Seega on walitud linna rewisjoni komisjoni liikmeteks linnawolinikud:
Aleksander Keiss, Woldemar Koppel, Wetscheslaw Bulgarin, Aleksander
Braats, Eduard Kirs, Mihkel Wellberg-Wellema, Jaan-Aleksander Rekand, Karl
Lepp, Aleksander Ruuben ja Bernhard Unt.
Lwol. M.Kurs-Olesk teeb ettepaneku järgmise linnawolikogu koosoleku
päewakorda wõtta üles rewisjoni komisjoni liikmete arwu täiendamine ühe
liikme wõrra.
Eelarwe komisjoni walimine.
Wolikogu esimees P.Põld paneb ette määrata kindlaks eelarwe komisjoni
liikmete arw.
Lwol. A.Pau paneb ette eelarwe komisjoni liikmete arw määrata kindlaks
11 peale.
Otsustatakse ühel häälel lahtiselt, eelarwe komisjoni liikmete arw
määrata kindlaks 11 peale.
Kandidaatideks pannakse ette ja need said hääli kinnisel hääletamisel:
Hans Oraw - 45 poolt, 10 wastu,
Jaan Raudsepp - 50 " 6 "
Willem Tubin - 50 " 6 "
Jaan Treumann - 47 " 9 "
Karl Karheiding - 47 " 9 "
Johan-Oskar Rütli - 45 " 11 "
Minni Kurs-Olesk - 48 " 8 "
Eduard Pikand - 50 " 6 "
August Reeben - 48 " 7 "
Ulrich Hein - 35 " 19 "
Ernst Daugull - 49 " 7 "
Seega on walitud linnaeelarwe komisjoni liikmeteks linnawolinikud:
Hans Oraw, Jaan Raudsepp, Willem Tubin, Jaan Treumann, Karl Karheiding,
grammi, millest senini ära tasutud 125,5 kuldgrammi.
A.Bachmann soowib ülaltähendatud krunti edasi anda ja elumaja ära
müüa Hans Sonin'ile tingimustel, mis ettenähtud nende poolt Linnawalitsuse-
esitatud ühises palwas.
Linnawalitsuse ja A.Bachmann'i wahel ehituskrundi kasutamise kohta
sõlmitud rendilepingu järele on linnal krundile ehitatud hoonete ostmiseks
eesõigus.
Linnawalitsus, küsimust läbiwaadates, otsustas wolikogule ette panna:
1. Adam Bachmann'i poolt Tamme 1.o. ehituskrundile.nr.8, kw.VI (Wäike-
Kaar nr.17) ehitatud elumaja ostu-eesõigust mitte tarwitada, ja nõus olla
krundi edasiandmisega ning krundile ehitatud elumaja müümisega Hans Soninile
ja ehituselaenu wiimase nimele ülekandmisega tingimistel, et H.Sonin wõtab
oma peale kõik kohustused ja tingimused, mis ette nähtud ehituselaenu sea-
duses ning määrustes ja krundi rendilepingus.
2. Ehituselaenu eest wastutus endiselt linna kanda wõtta ja
3. Wolitada Linnawalitsust wastawate lepingute sõlmimiseks ja laenu
käsitamiseks.
Lwol. O.Allik toetab ettepanekut ja küsib kes on käemeesteks laenu
eest. Arwab, et käemehi tuleb terawalt silmaspidada, sest nagu teada, on
mõned neist, et peaseda wastutusest laenu eest, oma waranduse ära müünud
ja mõned ära kinkinud. Toob selle kohta näitusi. Arwab, et soowitaw on
antud laenusid kindlustada wastawate märkuste tegemisega kinnisturaamatu-
tes, kui see wõimalik on.
Linnapea K.Luik teatab, et käemehed wõtab wastu Linnawalitsus, nagu
wolikogu seda omal ajal otsustanud. Linnawalitsusel on raske käemeeste
järele walwata. Praegu ei ole wõimalik laenu kruntide peale kindlustada,
sest krundid on riigistatud maa peal ja need pole weel riigi ega linna ni-
mele ümberkirjutatud wastawa seaduse puudusel. Linnawalitsus omalt poolt
on teinud kõik, mis wõimalik, et laenukindlustada ja nüüd on algust tehtud
sellega, et majad panditakse linnale. Kui maja on panditud linnale, siis
pole käemehed niiwäga tarwilikud.
Lwol. M.Mihkelson arwab, et kui majaomanik on wõlgasid teinud ja linn
lubab maja ära müüa, siis aitab linn  kaasa sellele, et wõlausaldajad ja
girandid jääwad ilma omast rahast. Seda aga ei tohiks olla ja niisugusel
tarwilikuks ja asjakohaseks ning heaks kiidetud nimetatud erikomisjoni ja
Linnawalitsuse poolt:
A. Üldmäärused.
Wöetakse tarwitusele neli isesugust tänawa nimetust:
a) tänav (üldnimi): Tähe tän.
b) maantee ( linna piirides asuw suurem tee ja wiimase jät-
kuks olew maanteena tarwitataw tänaw): Wõru mnt.
c) puiestee ( tänav,mille ääres puud kaswawad ): Tamme puiestee;
d) kaar ( kaare taoline tänaw ): Suur kaar.
B. Tänawate nimede muudatused.
I. Tänawad,mis üksteise jätku moodustawad, ühendatakse.
a) Ühendatawad tänawad b) Ühine nimi c) Algus.
1) Waksali ja Wiljandi lõpp
( kuni U.Sawi tän.)  Waksali  Riia tän.
2) Wana ja Uus Kastani  Kastani  Weeriku tän.
3) Wana ja Uus-Sawi ja Weeriku  Weeriku  Toomemägi
4) Wana ja Jaani  Jaani  Lai tän.
5) Promenadi ja Riia algus (Uue-
turu ja linna tätarl.gümn.wahel) Promenadi  Barklai pl.
6) Tolstoi ja Jöe  Tolstoi  Tähe tän.
7) Rahu ja Aardla  Rahu  Raudtee poolt
8) Rikas ja Raua  Raua  Rehase tän.
9) Wase ja Kirsi  Wase  Saekoja tän.
10) S.Kaare ots ja Pargi (Raudteest
ida poole)  Aardla  Raudtee
II. Tänaw pikendatakse endise nime all linna piirini ,kui tänawa jätkuks
on wähem tee.
a) Pikendatakse  b) kuni
1) Jakobi tän.  Tähtwere möisani
2) Tähe tän.  Ropka möisani
III. Linna piirides asuw maantee ja tema jätkuks olewa tänawa osa,mida
praegu maanteena tarwitatakse ühenduwad maanteeks.
a) Ühenduwad  b) Ühine nimi
1) Riia maantee ja Riia tän. (kuni
linna tüt.gümn.)  Riia maantee
2) Peterburi tän.ja Narwa maantee  Narwa maantee
3) Pihkwa tän.ja Wöru maantee  Wöru maantee.
4) Tallinna maantee ja Puiestee tän.(kuni Peetri kirikuni) -
Tallinna maantee
5) Räpina maantee ja Jaama tän.(kuni
Raekoja tänawani)  Räpina maantee
Walitud wolinikkudest on tagasi astunud Sotsialistliku Tööliste Par-
tei nimekirja järgi walitud Aleksander Mekkart ja Kristliku Rahwaerakonna
nimekirja järgi - Martin Willberg. Esimese asemele on kutsutud järgmine kan
didaat Willem Ernits ja teise asemele - Robert Funcke.
Lnwol. Hans Oraw, kes walitud wolikogusse Tartu Majandustegelaste koon-
duse nimekirja järgi, on esinenud teadaandega, et tema liitub Majaomanikku-
de ja teist. selts. rühmaga.
Lnwol. Oskar Allik tratab, et Tartu Majaomanikkude seltsi, wäike-
kaupmeeste seltsi, sellide ja meistrite keskseltsi ja kaubandus-tööstus-
seltsi ühise nimekirja järgi walitud linnawolinikkude rühm  nimetab end
edaspidi nimetuse lühendamise mõttes "Majaomanikkude rühmaks".
Tõotuse andmine.
Koosoleku juhataja P.Põld teatab, et linna seaduse § 58 järele peawad
linnawolinikud enne tegewusesse astumist pühaliku tõotuse andma, et nad
õiglaselt ja ustawalt oma kohuseid täita tahawad.
Tõotuse wormel ei ole seaduse järele kindlaks määratud ja sellepärast
tuleb tõotus ära anda wormeli järele, mida wolikogu ise heaks kiidab. Wor-
meliks wõiks wõtta senine wolinikkude tõotuse wormel. See wormel loetakse
ette. Ettepanekuid selle wormeli muutmiseks ei tehtud ja linnawolikogu ot-
sustab, lahtiselt, ühel häälel : pühaliku tõotuse wormel wastu wõtta järg-
misel kujul :
"Tartu Linnawolikogu liikmena tõotan õiglaselt ja ausalt täita oma
kohuseid ning ustawaks jääda Eesti demokraatlikule Wabariigile ja tema
seaduslikule Walitsusele."
Pärast seda kirjutasid kõik koosolejad wolinikud oma nimed pühalikule
tõotusele alla, millega tõotus ära anti.
Wolikogu esimehe ja abiesimeeste walimine.
Juhataja P.Põld teatab, et linna sead, §58¹ põhjal walitakse wolikogu
esimees ja abiesimehed wolikogu poolt määratud arwul ühe aasta peale ja
paneb ette kindlaks määrata abiesimeeste arw.
Wolikogu otsustab, ühel häälel, lahtiselt :
Lwol. J.Sütt teatab, et ta ühineb lwol. pr.M.Kurs-Oleski ettepanekuga
seega loobudes omast ettepanekust.
Lahtisel hääletamisel antakse hääli lwol. pr.M.Kurs-Oleski ettepaneku
poolt 15 ja wastu 26, kuna erapooletuks jäi 5, seega on ettepanek häälte ena-
musega tagasi lükatud.
Lwol. J.Sütt teatab, et sotsialistlik tööliste partei rühm, leides, et
küsimus ei ole seltskonnas küllalt tuttaw, mispärast asja on tarwis weel sel-
gitada, - loobub osawõtmisest Linnawalitsuse ettepaneku hääletamisest.
Lahtisel hääletamisel antakse hääli Linnawalitsuse ettepaneku poolt 31
ja wastu 1, kuna erapooletuks jäid 2.
Juhataja konstateerib, et koos on 50 wolinikku, seega on ettepaneks hääl-
teenamusega wastu wõetud.
Linnawolikogu, arwesse wõttes hääletamise tagajärgi, otsustab:
1. Jätta praeguste Tartu linnas asuwate awalikkude keskkoolide ja awalik-
kude keskkoolide ülesannet täitwate erakeskkoolide ning nende klassikomplekti-
de arw esialgu endiseks, kusjuures õpilaste arw ei tohiks tõusta kahe paral-
leelklassi liitumisel III keskkooli kl. üle 40, IV kl. üle 35 ja V kl. üle 30
õpilase.
2. Astuda ühtlasi samme eelduste loomiseks praeguse keskkoolidewõrgu
otstarbekohasemaks ümberkorraldamiseks, nimelt:
a) ümber korraldada keskkooli I astme (I ja II klass) õppetöö nõnda, et see
aste ühes ettewalmistusega keskkooli II astmele wõiks täita ka n.n. üld-
haridusliku täienduskooli kahe esimese õppeaasta ülesandeid.
Märkus: Siin mõeldud n.n. üldharidusliku täienduskooli põhijooned oleksid
järgmiseD:
1) Annab algkoolile toetuwa ja 14-17 a. wanusele wastawa üldhari-
duse.
2) Õpetatakse ainult üht wõõrkeelt.
3) Kahe esimese õppeaasta jooksul on õppekawa ühine keskkooliga,
seetõttu üleminekuwõimalus keskkooli ja ümberpöördult.
4) Kolmandal õppeaastal üldhariduse lõpetamine (ümmarguseks tege-
mine) ühes walitawate ainetega mitmesuguseilt kutsealadelt
(majapidamine, raamatupidamine, masin- ja kiirkiri, elektro-
3) wolitada Linnawalitsust nimetatud laenu nõutama, obligatsioone selle
laenu kindlustuseks linna kinniswarade pantimisel wälja andma ja kõiki selle-
gaühenduses olewaid asju ajama.
Laewade kasutamise kawa.
Läinud aastal kasutati linna laewasid ühiselt Ühendatud Sisewete Aurulae-
wanduse laewadega sellekohase kokkuleppe alusel, milles ettenähtud peatingi-
mused kinnitati Linnawolikogu poolt 27.mail 1929 a.
Selle kokkuleppe peatingimused on järgmised:
1. Ühisele kasutamisele Emajõel, Wirts- ja Peipsijärwel wõetakse kommerts-
alusel linna laewad: Kungla, Torm, Sulew ja Eha ning Ühendatud Sisewete Auru-
laewanduse laewad: Harry, Luik, Wanemuine ja Taara.
2. Ühendatud Sisewete Aurulaewanduse laewad, mis pole nimetatud kokku-
leppes ei wõi tegutseda p.1. tähendatud weeteede piirkonnas.
3. Laewade liikumist ja administratsiooni korraldab juhatus, kuhu kuulub
kummagilt poolt 2 isikut. Juhatuse otsused wiiakse täide kui nad tehakse hääl-
teenamusega.
4. Mõlemate poolte esitajail on õigus iseseiswalt rewideerida laewade
ja administratsiooni asjaajamist ja arwepidamist.
5. Lepingud kolmandate isikutega ja asutustega sõlmitakse ja lõpetatakse
mõlemate poolte ühemeelsel otsusel.
6. Ühise ettewõtte laewade ja administratsiooni teenijad ja ametnikud
loetakse ühise ettewõtte teenistuses olewateks.
7. Laewade kapitaalremondid tehakse laewa omaniku kulul, kuna jookswad
remondid tehakse ühisel kulul. Kapitalsete ja jookswate remontide kindlaks
määramise kord töötatakse üksikasjaliselt wälja.
8. Lepingu wahekorras tekkinud küsimused, milles kokku ei lepita, lahen-
dab lõpulikult wahekohus, kus kummagilt poolt on kaks esitajat ja peale nende
üks erapooletu, keda kutsuwad nimetatud esitajad omawahelisel kokkuleppel.
Wahekohus talitab seaduses ettenähtud korras.
9. Linn ei wõta oma peale mingit wastutust ühendatud sisewete Aurulaewan-
duse endise tegewuse eest, ega wõta oma kanda kulusid, mis tehtud enne kokku-
Tartu Linnawolikogu korraline koosolek
esmaspäeval 14 weebruaril 1927, kell 7 õhtul, raekojas.
Juhatab wolikogu esimees P.Põld.
Koos on 52 linnawolinikku ja 2 wäljastpoolt wolikogu koosseisu wali-
tud Linnawalitsuse liiget.
Puuduwad linnawolinikud J.Kriisa, W.Ernits ja M.Meister.
Linnawolikogu on tänaseks kokku kutsutud küsimuste arutamiseks ja otsus-
tamiseks järgmise päewakorra järele, mis kättesaadetud wolinikkudele 12 weeb-
ruaril s.a.:
3. Wolikogu abiesimehe walimine.
4. Ühe linnanõuniku walimine.
5. Rewisjoni komisjoni täiendamine ühe liikme wõrra ja tarwilisel kor-
ral tema walimine.
6. Haridusnõukogu 2 liikme walimine.
7. Krediidi määramine korteriolude uurimiseks.
8. Palga edasimaksmise küsimus linna teenistusest wabanenud walitud
ametnikkudele.
9. Palwed piimaga kauplemise kohta käiwa sundmääruse muutmise asjas
selles osas, mis puutub piimapoedesse.
10. Pudreti hinna alandamise küsimus.
11. A. Bachmanni palwe ehituselaenu ja elumaja ühes krundiga üleandmi-
se asjas Hans Sonin'ile.
Lwol. O.Allik paneb ette päewakorrast wälja jätta p.9 "palwed piimaga
kauplemise kohta käiwa sundmääruse muutmise asjas selles osas, mis puutub
piimapoedesse" ja see küsimus edasi lükata wolikogu järgmise koosolekuni.
Selleks on soovi awaldanud piimapoede pidajad, kes soowiwad esitada täien-
dawaid teateid ja seletusi.
miseks ette:
Üleüldine saun reedel 1 mark ühes riidehoidmisega ja lau-
päewal 1 m.50 p. ühes riidehoidmisega.
Lapsed kuni 5 aastani maksuta.
5-10 " reedel 35 p., laupäewal 50 p.
10-12 " " 50 p., " 75 p.,
12-15 " " 70 p., " 1 m.
Otsustatakse häälteenamusega kommisjoni ettepanek wastu
8. Tööbörse juhtiwa komitee ettepa-
nek era kohakuulamis kontorite
tegewuse lõpetamise kohta.
Aruandjana esinev ln.E.Juhanson.
Tööbörse juhtiwa komitee poolt on ettepanek tulnud erakoha-
kuulamise kontorite tegewuse lõpetamiseks tarwilises kohas sam-
musid astuda, põhjendades seega, et nad tööta olijatele tööd
õieti mitte ei muretse, waid ainult neid kurnawad, wahetalituse
eest suurt maksu wõttes, kuna Tööbörse seda hinnata toimetab.
Et aga tööpakkujaid palju erakontorite poole pöörawad, siis an-
nab see põhjust tööta olijatele nimetatud kontorite abi tarwi-
Linnawalitsus on selle ettepanekuga ühinenud ja paneb selle
wolikogule kinnitamiseks ette.
Otsustatakse 15 häälega 7 wastu Tööbörse komitee ettepane-
kuga ühineda ja linnawalitsusele ülesandeks teha pöörata Töö ja
Hoolekande ministeeriumi poole ettepanekuga era kohakuulamise
kontorite tegewust Tartu linna piirides lõpetada.
9. Tapamaja juhatuse ettepanek ho-
buste kärnatõbe wõitlemiseks
krediiti määrata ja sellekohast
sunduslist määrust wastu wõtta.
Aruandjana esineb ln. J.Leemann.
Hobuste kärnatõbe wastu wõitlemiseks oli maakonna walitsuse-
se poolt nõupidamine kokkukutsutud, milles linna esitajana
tapamaja juhataja osa wõtnud. Kawatsetud on lühikeseajalised.
seks kinkija poolt ettepandud tingimustel,
2. Wolitada Linnawalitsust sõlmima selles asjas lepinguid.
3. Kulud, mis seotud lepingute sõlmimisega, katta eelarwe korras.
letamisel ühelhäälel:
pakutud neli krunti, kokku 13.656 m2 suuruses, mis asuwad Tähtwere mõisa
seks kinkija prl. M. Wulfi poolt ettepandud ja eelpool toodud tingimustel.
Uuesti asutatawa Tähtwere linnaosa ehitusplaani kinnitamine ja selle
linnaosa ehituspiirkonda wastuwõtmine.
Tähtwere mõisast eraldatud maa-ala kinn. nr. 1828 omanik Itaalia kodanik
prl. Marie-Christine Wulf asutab sellele maa-alale uue linnaosa. Tema woli-
nik wann.adw. Woldemar Hartmann esitas Linnawalitsusele asutatawa linnaosa ra-
jastamise- ja ehistamise-kawad, mis walmistatud arh. Arno Matteuse poolt ning
ehistamise põhilaused, paludes need kinnitada ja wastawad load wälja anda.
Uue linnaosa alla määratud maa-ala, mis eraldatud Tähtwere mõisa maast
asub Tähtwere pargi, raudtee, Sawi ja Weski uul. wahel ja tema suurus on
480.042,44 m2. Sellest läheb ehistamisele kawa järele awalikkude uulitsate ja
platside alla kokku 69.149 m2 ehk 14,40%. Ehituskrunte on ettenähtud 201,
millede suurus keskmiselt on 1800 m2.
Uue linnaosa ehistamise kohta wäljatöötatud põhialused näewad ette, et:
1. Tähtwere linnaosa on puht-elamute linnaosa ja igasugu ärilist iseloo-
mu kandwa tööstuse asutamine selles on keelatud. Äride awamist lubatakse ai-
nult nurga-kruntidel.
2. Tähtwere linnaosas püstitatawad ehitised peawad wastama elamiskultuu-
ri otstarbekohasuse ja esteetilistele nõuetele ning kandma tüübiühtlast il-
met.
3. Ehistamine on lubatud ainult ehituskawas kindlaks määratud kohtadele.
korral pole otstarbekohane müümise luba anda.
Lwol. L.Olesk teatab, et ehituslaenu seadus on puudulik laenu kind-
lustamise mõttes. Kui laenu ei saa kindlustada obligatsioonidega ja kui
laenu sissenõudmisel pole linnal eesõigust, siis on asi traagiline, kuid
siin pole parata midagi. Käemehed (girandid) peawad ise oma õigusi kaitse-
ma ja neil on õigus soowi korral kohtusse minna. Linnawalitsus peab aga
oma teed käima. Maja edasiandmise wastu ei saa olla ja sellepärast tuleb
toetada ettepanekut.
Lwol. O.Rütli arwab, et parem on toetada ettepanekut, sest uus omanik
paneb majale raha juure, millega tõuseb maja wäärtus.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsus läheb wälja linna huwide
seisukohalt. Maja ja laenu üleandmiseks takistusi ei ole. Eraisikuid, kui
neil majaomanikult wõlgasid saada on, leiawad ise teid kuidas oma raha
kätte saada.
Läbirääkimiste lõppemise järele otsustab Linnawolikogu, lahtiselt,
43 häälega 1 wastu :
1. Adam Bachmann'i poolt Tamme 1.o. ehituskrundile nr.8, kw.VI
(Wäike-Kaar nr.17) ehitatud elumaja ostu-eesõigust mitte tarwitada, ja
nõus olla krundi edasiandmisega ning krundile ehitatud elumaja müümisega
Hans Sonin'ile ja ehituselaenu wiimase nimele ülekandmisega tingimustel,
et H.Sonin wõtab oma peale kõik kohustused ja tingimused, mis ette nähtud
ehituselaenu seaduses ning määrustes ja krundi rendilepingus.
Parempoolsete kandidaadi poolt hääletada ei saa.
Ln.Tamman teatab, et seda mis on öeldud ajalehe esitajale, on ta awal-
danud omalt poolt päewalehes Postimees. Selle õiendusega on ka "Postimehe"
toimetus nõus.
Lwol. H.Sumberg arwab, et L.Olesk, kes räägib ikka nagu mingisugusest
parempoolsete wägiwallast, teeb sellega ainult demagoogiat.
Läbirääkimiste lõppemise järele wõetakse ette kinnine hääletamine.
Häälte lugejateks kutsutakse lwol. M.Adamson, J.Iise, E.Pikkand, A.Ruuben
ja M.Mihkelson.
Hääletamisel said hääli:
August Pau - 33 poolt ja 21 wastu,
Willem Tubin - 43 " " 11 "
Seega on walitud linna Haridusnõukogu liikmeteks linnawolinikud Willem
Tubin ja August Pau.
Krediidi määramine korteriolude uurimiseks.
Lähemal ajal algab Tartus Linnawalitsuse korraldusel "ühiskondliste
tööde arwel kruntide, majade ja korterite uurimine, mille ülesandeks on
eluasemetesse puutuwate üksikasjaliste ja täieliste andmete kogumine, nen-
de elamiskõlbulikkuse ja terwishoidliste olude wastawuse selgitamiseks
selleks, et saadud pildi waral ära määrata seisukorra parandamiseks waja-
likud ja wõimalikud abinõud.
Korteriolude uurimise küsimus on päewakorral juba warem olnud, sest
tundus teraw tarwidus wastawate andmete järele kui waieldi korterikitsi-
kuse ja üüriseaduse üle, kuid tema läbiwiimine wiibis peaasjalikult tar-
wilikkude summade puudusel. Hinnates korteriolude suurt ühiskondlist täht-
sust ja asudes seisukohale, et intelligent tööta tööjõu kasutamine on pal-
ju otstarbekohasem ja produktiiwsem nende wõimetele wastawatel aladel,kui
füüsilise töö jaoks, on Töö- ja Hoolekandeministeerium arwestanud ühiskond-
liste tööde hulgas üleswõetud korteriolude uuringuga ja selleks käesolewal
hooajal tarwilikud summad määranud.
Eriline tähelepanu on uurimises pühendatud igakülgsele korteri ter-
wishoidliste-, korteri- ja ehitusolude walgustamisele. On ju rahwa terwis-
nustatud harudega on wäga tarwilik Tartu keskkoolide wõrgus. Siin mingisugu-
seid muudatusi ette wõtta poleks otstarbekohane. Kool töötab Haridusminisee-
riumilt üüritud ruumes. Ruumid ja õu wõimaldawad koolil kahe haruda lahedasti
töötada.
c) Tartu Ühis-Kommertsgümnaasium (Fortuuna uul.6/12), ülewalpidajad Tar-
tu linn ja maakond. Kool töötab kahe kommertsharuga, kummaski harus oon 5 klas-
si, kokku 10 klassi. Kommertsgümnaasium on wäga tarwilik õppeasutis Tartu
keskkoolide wõrgus, sest suur protsent kodanikke töötab mitmesuguseil majan-
duslikel aladel, kus nõutaw wäljaarenenud majanduslik mõtlemiswõime ja waja-
lised wastawad teadmised ning oskused. Nagu tegelik elu näitab ei suuda kauban-
duskool oma lühikese õppeajaga wõrdlemisi noortes õpilasis küllalt arendada
majanduslikku mõtlemist ühes tarwilikkude teadmiste ja oskustega. Seepärast
on wiimasel ajal nõudmine kommertsgümnaasiumi haridusega isikute järeke was-
tawais asutisis ja ettewõtteis järjest kaswanud. Samuti on tegelik elu näida-
nud, et kommertsgümnaasium suudab edukalt ette walmistada oma õpilasi ülikoo-
li õigus- ja majandusteaduskonda astumiseks. Kuna aga suurem hulk Tartu kom-
mertsgümnaasiumi lõpetajaid wiimasel ajal ülikooli ei lähe, waid tegelikus
elus oma koolis omandatud teadmisi ja oskusi tööle rakendawad, siis oleks
soowitaw, et üks kommertsgümnaasiumi haru rohkem wõimalusi peaks leidma eri-
ainete praktilise külje tugewamaks rõhutamiseks. Selleks on waja rohkem wälja
arendada kontori- ja kaubateaduse praktikat, masinkirja jne., mis nõuab tar-
wilikke ruume ühes wastawate sisseseadetega . Kooli praegused ruumid on kit-
sad ega ole seni wõimaldanud kooli tarwilikku arengut. Koolil on aga lootus
lähemas tulewikus saada lahedamaid ruume endises Karlowa mõisa päähoones,mis
ümberehitatult lahendaks ruumide küsimuse ja awaks koolile awaramad arenemis-
wõimalused.
d) Tartu Ühistehnikagümnaasium (Tolstoi uul.4), ülewalpidajad Tartu linn
ja maakond. Kool töötab ühe elektrotehnika ja ühe ehitustehnika haruga, mil-
lest esimene awatud 1924. ja teine 1928 a. Kumbki haru on 5 klassiline, ühte-
kokku on seega koolis 10 klassi. Tehnikagümnaaisum kujutab endast üldharidus-
likku keskkooli, mis püüab wiia õpilasi lähemale praeguse aja elunõudeile.
Elektrotehnikise hariduse järele tuntakse wiimasel ajal suurt tarwidust nii
linnas kui maal: elame ju elektri ajajärgul. Selle haru lõpetajad wõiwad kas
Wolikogu abiesimeeste arw määrata kindlaks kahe peale.
Pärast seda pannakse kandidaatideks ette: lwol. W.Tubini poolt wolikogu
esimeheks lwol. Peeter Põld ja
lwol. O.Alliku poolt wolikogu abiesimeheks lwol.Johan-Oskar Rütli.
Rohkem kandidaate ette ei pandud.
Lwol. M.Kurs-Olesk wõtab sõna ja seletab kokkuwõttes järgmist: Wolikogu
juhataja P.Põld awas koosoleku ilusate ja soojade sõnadega, kõneldes koda-
nikkude tahtest, majanduslisest raskusest ja tarwidusest ühiselt ümber-
korraldada meie elu uutele nõuetele ning kooskõlaliselt töötada meie linna
ja riigi kasuks. Sõnad on küll kõige paremad, aga teod on teistsugused.
Sotsialistid said omale 15 kohta wolikogus, kuid kokkulepet linnawalitsu-
se kujundamiseks ja ühiseks töötamiseks ei saadud. Meile teatati, et linna-
walitsus on kokkuseatud. Sellega on sotsialistidest, kui suuremast rühmast
mööda mindud ja neid kõrwale jäetud. See ei ole demokraatlik teguwiis.
Sotsialistid tahtsid tööd teha, kuid teised ei wõtnud neid arwesse. Sarna-
se teguwiisi wastu protesteerib sotsialistlik rühm. Rahwas on walimistel
oma tahte awaldanud ja on walinud suure hulga sotsialiste wolikogusse, ke-
da teised oleks pidanud arwesse wõtma. Sotsialistide nõudmised polnud liial-
datud, tahtsid ainult oma arwu kohaselt üht kohta linnawalitsuses juure
saada, kuna linnawalitsuse koosseis oleks arwuliselt endiseks jäänud. Ha-
ridusosakond oleks pidanud endiselt sotsialistide esitaja juhtida jääma.
Sotsialistide nõudmisi aga ei täidetud. Et wiljakat tööd teha peab kok-
kuleppe kawa olema. Kawa sai sotsialistliku partei poolt kokku seatud ja
kõigile rühmadele teatawaks tehtud. See kawa on senise töö jätk ja sel-
les pole midagi liialdatud, kuid teised seda wastu ei wõtnud.
Sotsialistide kõrwale jätmine ei ole küll üllataw, sest ammu on
tähele pandud seda, et sotsialiste püütakse igal pool kõrwale jätta ja
on käimas mingisugune faschistlik tendents, mida näit. ka sündmused mu-
jal, nagu Leedus ja Lätis näitawad. Sotsialistide esitajad ei ole oma
tegewuses mingisuguseid silmapaistwaid wäärnähtusi teinud, ei ole ühtegi
fakti ette tuua, mis annaks põhjust neid kõrwale jätta. Sotsialistid on
Eesti riigile kaasa aidanud ja ei ole tööst kõrwale hoidnud. Kui neid
nüüd kõrwale on jäetud, siis ei talitatud demokraatliselt. Suurem süüd
selles on rahwaerakonnal, keda alati wõeti kui liberaalset erakonda.
Esitatud aruande järele on peost sissetulnud 413,kr.,kulusid on olnud
254 krooni, seega ülejääk 159 kr.
Linnalõbustusemaks müüdud piletite hinnast - 337 kr.50 15% teeb wälja
50 kr.63 s.
Linnawalitsus esitab selle palwe wolikogule tagasilükkamiseks.
Lwol. W.Bulgarin paneb ette wabastada kõne all olew pidu linnamaksust,
sest peo sissetulek on läinud toetuseks kehwadeleüliõpilastele.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsus asub seisukohal, et lõbustusemak-
sust tuleb wabastada ainult üldise tähtsusega haridusliku ja heategewa sihiga
peod, kuid üksikute seltside ja rühmituste pidusid wabastada ei saa, sest siis
ei jääk järele ühtegi pidu, mille pealt wõtta lõbustusemaksu ja sissetulek
sellest maksust kaoks täiesti ära.
Lwol. M.Kurs-Olesk paneb ette wabastada pidu lõbustusemaksust wähemalt
pooles suuruses, sest wene ringkond on waene ja sissetulek peost on määratud
kehwematele üliõpilastele hariduse wõimaldamiseks.
Linnapea K.Luik toetab weel Linnawalitsuse ettepanekut, sest ettepaneku
tagasilükkamise puhul kujuneks asi nii, et linnal üldse ei ole wõimalik saada
mingit sissetulekut lõbustusemaksust ja kõik pidude korraldajad hakkaksid pöö-
rama Linnawolikogu poole maksu wabastamise palwetega. Linnawalitsuse seisu-
koht on, et maksust wabastamisi tuleb piirata. Käesolewat asja ei maksa sidu-
da rahwusliku küsimusega.
Ettepanekud wõetakse otsustamisele lahtisel hääletamisel.
Lwol. M.Kurs-Oleski ettepaneku poolt antakse 11 ja wastu 16 häält.
Palwe rahuldamise poolt antakse 10 ja wastu 17 häält. Seega mõlemad ta-
gasi lükatud.
Wene Üliõpilaste seltsi palwe selles asjas jätta rahuldamata.
T e a d a a n n e.
Koosoleku juhataja J.O.Rütli teatab, et koosoleku ajal on lwol.U.Hein
esitanud järgmise kirjaliku teadaande, mille koosoleku juhataja loeb ette
wolikogule: "Eesti Tööliste Parteist oli B.Unt ammu juba wälja heidetud ega
esitanud seega ennem wolikogus E.T.Parteid. Hiljem tagandati parteist woli-
Johan-Oskar Rütli, Minni Kurs-Olesk, Eduard Pikand, August Reeben, Ulrich
Hein ja Ernst Daugull.
Esitajate walimine Linnade Liitu.
Eesti Linnade Liidu põhikirja § 5 järele wõib Tartu linn oma elanikku-
de arwu kohaselt walida linnade liitu 5 esitajat.
Wolikogu otsustab walida wiis esitajat.
Kandidaatideks pannakse ette ja lahtisel hääletamisel said hääli:
Oskar-Allik - poolt 47, wastu ei ole, erapoolet. 3.
Aleksander Ruuben - " 45 " 1 " 4
Karl Luik - " 51 " - " 1
Karl Pahk - " 30 " 2 " 20
August Reeben - " 50 " - " 2
Mihkel Meister - " 22 " 24 " 5
Seega on walitud Tartu linna esitajateks Eesti Linnade Liitu linnawoli-
nikud: Oskar Allik, Aleksander Ruuben, Karl Luik, Karl Pahk ja August Reeben
Lwol. M.Kurs-Olesk juhib tähelepanu sellele, et walimistel tuleb arwes-
se wõtta mõlemaid wolikogu tiibu. Nüüd aga on pahema tiiwa teine kandidaat
M. Meister läbi kukutatud. Kui sarnaseid juhtumisi weel edaspidi peaks olema
siis tehakse sellest wastawad järeldused.
Wolikogu korraliste koosolekute päewade kindlaks määramine.
Linnaseaduse § 64 põhjal peab wolikogu oma korraliste koosolekute päe-
wad aast a peale ette kindlaks määrama mitte wähem kui 12 aastas.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsus soowitab koosolekuid pidada
esmaspäewiti enamasti iga kuu lõpul, kusjuures oleks suwel pikem waheaeg ja
paneb ette koosolekud määrata järgmiste päewade peale: 14 ja 28 weebruari,
28 märtsi, 25 aprilli, 30 mai, 18 juuni, 29 augusti, 26 septembri, 24 oktoo
ri, 24 ja 28 nowembri ja 19 detsembri peale.
Lwol. M.Kurs-Olesk peab otstarbekohaseks pidada koosolekuid teisipäewiti.
Linnawolikogu otsustab, lahtiselt, 33 häälega, 3 wastu ja 18 erapoole-
tuks jäämisel: Linnawolikogu korraliste koosolekute päewad määrata 1927 aas
14 ja 28 weebruari, 28 märtsi, 25 aprilli, 30 mai, 13 juuni, 29 augusti, 26
septembri, 24 oktoobri, 14 ja 28 nowembri ja 19 detsembri peale.
Koosolek lõppes kell 1115 öösel.
a) Koermakaust 1927 a. eest:
1. Jakob Norrak  - 400 margasuuruses,
2. Marie Naba  - 400 " "
3. Chistophor Schmidt - 400 " "
4. Märt Weide  - 400 " "
5.  Jekaterina Weski - 400 " "
6. Ants Laur  - 400 " "
7. Sophie Kragulski - 400 " "
8. Mihkel Wäli  - 400 " "
b) Hobuse ja sõiduriistade maksudest 1927 a. eest:
1. Martin Kangro, kokku 1300 mk. suuruses,
2. Woldemar Heidemann kokku 1300 mk.suuruses.
c) Kinniswarade maksust:
1. Widrik Eichwald 1. jaanuarist 1927 a.3950 mk. aastas.
2. Adalbert Pruuli 530 mk. suuruses 1927 a. I poole eest.
Küsimine Linnawalitsusele üüriseaduse ärakaotamise puhul.
Lwol. A.Reeben teatab, et 1.juulist s.a. kaob ära üüriseadus Tartus
ja seega kaob ära üürnikkude kaitse. Selle tagajärjel tuleb arwatawasti
hulgaline üürnikkude wäljatõstmine nende korteritest. Tallinnas on peawar-
juta jäänud üürnikkude jaoks ehitatud sellekohased barakkid. Kas Tartus
Linnawalitsus on teinud midagi korterite muretsemiseks üürnikkudele, kes
ilma korterita jäänud, ei ole teada. Sellepärast küsib Linnawalitsuselt,
kas on Linnawalitsusel mingisuguseid kawatsusi selle kohta, kuhu paiguta-
da üürnikke, kes wäljatõstmise tagajärjel on jäänud ilma korterita.
Linnanõunik K.Pahk wastab, et Linnawalitsus on iga kord abiks olnud
neile, kellele seda tarwis, näit. on muretsenud korterid neile, kes mingi-
sugusel põhjusel sellest ilma jäänud, nagu suurewee ajal jne. Seda saab Lin-
nawalitsus ka edaspidi tegema tarwiduse korral. Kas üüriseaduse kaotamise
tagajärjel tuleb wäljatõstmisi korteritest wõi mitte, seda on praegu raske
ette näha, kuid kui peaks Linnawalitsuse abi tarwis tulema, siis saab Lin-
nawalitsus ja Korteriosakond kõik tegema mis tarwis.
Lwol. M.Õunapuu leiab, et Linnawalitsuse esitaja wastus ei anna sel-
gust selle kohta, mida kawatseb Linnawalitsus teha korterite muretsemiseks.
Jaama mõisa rendilepingu lõpetamiseks rutuliselt samme astuda,
2) 16 häälega 11 wastu osa mõisa maadest enampakkumise teel wei-
kestest tükkides linna elanikkudele wäljarentida.
II) Sootaga mõisas on kommisjon leidnud:
Mõisa majapidamist on rentnik püüdnud pääjoontes korras hoi-
da, et wõimalikult suuremat sissetulekut saada. Üksikasjaliselt
waadates, on rentnik kõrwalised hooned korratusesse lasknud minna.
Iseäranis ei ole rentnik mingisugust hoolt kannud tööliste ja
kandimeeste, eluhoonete ja suurema osa teiste nende tarwitusel
olewate hoonete eest, nõnda et mõned neist täiesti kõlbmata sei-
sukorda on sattunud. Hobuste arw on rentnikul 17, mida wähemalt
poole wõrra suurendada tuleb, muidu jääb osa põldu harimata, mis
Ajutise Walitsuse määruste järele lubamata on.
Mõis on wäljarenditud hra Schmidt'ile enampakkumise teel
1917 a. 24 a. pääle aasta rendi 2300 rbl. eest, mis ei wasta sugu-
gi praegustele rendihindadele.
Linnawalitsus, aruannet läbiharutades, on otsustanud ettepan-
na: Sootaga mõisa rendilepingu muutmise kohta rentnikuga läbirää-
kida ja kui wiimane lepingu muutmiseks oma nõusolemist ei peaks
awaldama, siis asi juridilise kommisjoni kätte anda.
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse häälteenamusega
linnawalitsuse ettepanek wastu wõtta.
5. Linnawalitsuse ettepanek sundusli-
se määrusetäiendamise kohta kuulu-
tuste ja müürilehtede ülespanemise
üle linnas.
Linnawalitsus paneb ette eelmise linnawolikogu otsuse täien-
damiseks 17 märtsist s.a. ja sunduslise määruse muutmiseks, mis
linnawolikogu poolt wäljaantud 18 märtsil 1904 a. wastu wõtta
järgmist sunduslist määrust:
Igasuguseid kuulutusi ja müürilehti wõib Tartu linna piirides
wäljapanna ehk üleskleepida ainult linnawalitsuse poolt selleks
määratud kuulutustulpadele ja kohtadele, kus juures tulpade tar-
witamise eest linna kasuks maks wõetakse kindlaks määratus taksi
järele (waata lnwol.otsus 17 märtsist s.a.)
järgmised:
1) Annab algkoolile toetawa ja 14-17 a. wanustele wastawa üldhari-
2. õpetatakse ainult üht wõõrkeelt.
mine) ühel walitawate ainetega mitmesuguseilt kutsealadelt
b) Punktis a nimetatud eelduste teostamisel tuleks koolidewõrk nõnda ümber-
korraldada, et keskkooli I astmele wastawaid harusd oleks rohkem kui II
Lwol. J.Sütt: päewakorra wastuwõtmisel käesolewa küsimuse edasilükkami-
ne ei leidnud pooldamist enamuse poolt. Sellepärast paneb nüüd ette piirduda
asja sisulise arutamisega, kuid hoiduda otsuse tegemisest. Küsimust ei tunta
laiemates hulkades, isegi õpetajate keskel ei ole selgust asja kohta. Seltskon-
nas wõiwad tekkida kartused kas uus koolikorraldus on parem wõi mitte. Asja
on awalikult wähe käsitatud. Linna Kooliwalitsuse seisukohad on selles asjas, mi-
da isiklikult pooldab, on juba esitatud Haridusministeeriumile ja sellepärast