Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
wilja pealt 30 lesikad õlge, se issegi tunnistab, et kohhus ei arwanud
neid mehhi, kes rukkid meie põlle pealt leikasid koggoniste
ilma süüta ollewad. Agga sedda on immeks panna, et
Keiserlikko Tarto VI Kihhekunna kohtole
Orrawa koggokunna Kohtu polest.
üllewel nimetu Keiserlikko Kohto käsu perrä
16 octobrist No: 1894 om Jaan Kallames nink Andre
Treiman neide kohto käimisse asja ülle wastselinna
wina meistregu - 7 nowembri ku päiwäl Keiserlik-
ku Kihhelgunna Kohto edde minna. selle käsupäle
tulli 3 nowemb. ku päiwäl Jaan Kallemees Orrawa
Koggokunna Kohto edde ja näitas hentä et
Temma Jalla wäega paisdetu haike omma
ni et Temma sukkuge käwwä ei wõi, ja
pallob Koggokunna Kohhut. Temmä assemel
üllewel nimetu Keiserlikku Kihhelkunna
Kohhut Allandlikkult pallelda, neide kohto
küümist Wastselinna wina meistreka ärra
lõppetata. et Jaan Kallames ennamb selle
winameistre käest omma pesmise ülle
mitägi
Kaesk
Kihhelk kirjottaja kohtule
Alexander Toltmann ning Jurry Titus on
Simon Haemeleine kaest ühhe õmb
omblemisse maschin wõtnud, kuidas
räekiwad, teel errakautannud, ning
tõotand 20 rbl selle est maksta, agga temma
weel mitte ara ei selletanud.
Kui se asi nenda tõssi on, on se rahha
uuesthi sisse sundida, ning 13 Juulo kp
siis kihh kohto sisse maksta, wai kui
kindel selle wasto midagi raekimist
on, sis protokoll seks paewaks
teha, ning mehhed tullewad sis isse ka
seltsis
sauna peald ja Jürri Laisk saabas
lähnu jällega nenda kui saabat
kontsa alt raual 1 nael puudus
olnu ja kolm naela alles nenda
olnu ka nende saapa jälledel nät-
ta. -
Wallawannemb Ado Gläser
tunnist, et Kareperra tallu perre-
mees Jaan Roop olnu üttelnu,
et nenda suggusi linnu temma
maa peal kassunu ei olna. -
Et tunnistuse järgi
selges tehtu, et Jürri Laisk need
Jaan Kullaperra linnad warras-
tanu on piab Jürri Laisk 8 rub-
la nende linnade eest Jaan Kul-
laperrale maksma ja linnad
taggasi ja warguse eest saab
30 witsa lööki
Se mõistus sai kuulutut
ja ka ärra täidetu
Talorahwa-Seadus 1860.
kogukonna kohus
3. Februaril 1886
Keiserliku IIas Tartu Kihel-
N36.
konna kohtule
Keiserliku kohtu kirja peale
25. Januaril s. a. No 1166 all, saadab
siit kogukonna kohus protokolli
ära kiri 23. Detsembril m. a. No 66 ja
14. Januaril s. a. No 1. all, Märt Tür-
na kaebuse asjas, wasto Jüri Lü-
bek nõudmise pärast, auupakli-
kult keiserliku kohtule ette
Kogukonna kohtu nimel:
Selle järele olla jällegi tema oma
raha 6 rbl. 61 kop senna külga pannud.
Ann Kõks andis üles, et tema tead-
mise järele peaks wälja mineki rehk-
nung sell wiisil, et raha weel üle peaks
olema jäänud.
Kredit kassa protsent
44 Rbl.
Mõisa herrale
61 Kp.
Dessatini raha
Tulekassa raha
Ann Kõksile antud
Peaks raha olema üle jäänud weel
22 rbl. 19 kop.
Jaan Kongas peab 11 Juuniks siia
kogukonna kohtule Nuusti maja sisse
tuleku ja wälja-mineku 18 Aprillist saadik
1884 kunni 21 Maini 1885, mis muidu Tal.
Seaduse perra § 965 juba Detsembri kuul
1884 oleks pidanud sündima, - ette tooma
siis saab nende asi seletud, sest et muidu
seda wahet mitte teada ei wõi ja neist
üles antud rehknungid sugugi kokku ei
sunni.
See otsus sai kuulutud.
/Allkirjad:/
Wasulas 25 Juunil 1885.
Pääkohtumees: Peeter Reinholod
Kohtumees: Daniel Hintser
Prits Kirrutar.
Protokolli pääle 21 Maist sa. N86 Ann
Kõksi kaebduse asjas wastu Jaan kongas
nõudmise pärast.
Tuli ette Jaan Kongas ja andis oma
rehknungi üles, mis Nuusti maja sisse
tuleku ja wäljamineku üle tehtud ja
nimelt 18 Aprillist 1884 kunni 1 Aprilini
1885: - 50 lauda á 20 kop.
8 palki á 40 kop.-
50 lauda á 10
25 do á 15 "
25 do á 12 "
Ahju siibri ja ukse hinged
Akne klaasid ja sisse panek 2
Ahju uks
Protsendi raha
1 wakk lupja
Kihelkonna kohtu trahwi
Wäikese maja ehituse raha
Tule kassa raha
Tulekassa herra woorimehe raha
700 telliskiwi á 1 rbl. 30 kop.
Dessatiini raha
Kredit kassamaks ja 100rbl pro.
Kolm 1 1/2 tollilist lauda á 65 kp.
196 rbl. 25 kp.
walla walitsus, ja tema abilised olid kiriku
al Sikka körtsis Kõrtsimehel, Ülema Walit-
suse poolt antud käsku ette ütlemas, kuida
üle üldine seädud kõrtsis peab saama ülal
peetud rahu kaitsmiseks; siis oli jälle see
samma kohtumees Egor Käsper seäl kört-
sis priiskajatele nõu andmas, walla walitsuse
liikmetele pihta anda, kohus waatab peält
pole karta. Nõnda on Egos Käsper vahwa
ärritaja mitmes asjas, et walla walitsusel
wäga raskust sünnitab, Riigi seadust rahwa
seas ülewal hoida, ja wõlgasi sisse sundida.
Mustjala walla walitsus, 10mal Decembril 1888.
Talitaja: MPaep
Kirjutaja S. Loodus
nõuumehega Jaan Pikk Appellationi formali
dega kuulutatud
Uue-Kariste III Pernu Kihelkonna
5 Martsil 1887
annab siinne wallawalitsus
kirju pääle 16 Weebruarist s.a.
No: 817 all tääduseks, et seks
17 Märtsiks.. s.a. Els Pikk ...
kaibuse asjas Karl Hansen
wastu lapsetoitmise nõudm. pärast
Keiserliku Kihelkonna kohtu
ette on käsutud saanud
kohtumees protokolli raamatuga
Holstre kogukonnakohtus 23. Oktobril 1870.
Koos ollid:
Ette tulli Willandi kreekaõige usu preestri Rajewsky herra
ning kaebas et siin järelseiswalt nimepidi nimetud Holstre ko-
gukonnaliikmed, ligikirjutud arwu järele tema põllult, mis tema-
se Kõrge Kroonu poolest Holstre mõisa maadest antud, - rük-
kid, leikanud ning ka ära wedanud olla, nimelt:
Jaan Kipp - 2 wakkamaad
Johann Ainson 1 1/3
Jaan Rostok - 2
Johann Pill - 1
Jakob suk - 1
Peter Peterson - 1
Johann Torm - 2 2/3
Endrik Pertma 2 1/3
Jaan Hion - 1
„Need kaebatud inimesed. Jaan Kipp Johann Ainson, Jaan
Rostok, Johann Pill Jakob Suk Peter Peterson, Johann Torm, Endrik
Pertma ja Jaam Hion ette kutsutud, wastawad selle preestri
herra Rajewsky kaebduse peäle järel seiswal wiisil: Nemad
olewad sügise 1869, kui Holstre mõisa maad walla käes rendi
peäl olnud, neid maid harinud, ja selle aegse mõisa walitsuse
lubaga oma rükki seemne senna peäle külwanud; - kui nüüd
mööda läinud kewadel Willandi kreekausuliste kiriku walit-
sus neid maid, - ilma et kennigi kroonuametnik neid sa-
masid Holstre walla käest ära wõtnud ning üle üldsele seädus-
te põhjusel kreeka kiriko kätte annud oleks, - Jaak Riski
Holstre mehe Jaak Riski kähte wälja rentinud on, ei ole
keegi neile rükki seemet wälja maksnud; - alles suwwel
Kawasto, see 22 oktobril 1883
Peter Kesa khtm.
Mart Leas -
Jur Josep Mats nõuab Jürri
Schwalbe käest
2 küllimito linnaseemnete eest 4 rubla.
2 päewa maamõetja jures - - 80 kop
15 sülla krawi kaewmine
Jürri Schwalbe kostab et lin-
naseemned olla ärramaksnud, pol-
le agga tunnistust üllesse anda
et maksnud ja olla se muu töö
õige, agga ei taha sellepärrast mak-
sa, sest essimene aasta ellanuwad
need temma saunas
Josep Mats kostab et moisa
wolliga olla seal ellanud ja moisa
tööd tehnud.
Kohhus moistis
Jürri Schwalbe maksab se
5 rubla 70 kopp. Josep Matsile
8. päewa aea sees ärra.
/ Otsus kulutud sel 22. oktobril 1883
Tallorahwa seaduse ramato § § 772 ja
773 juhhatusel ja õppuse lehhed
wääljaantud. Jurri Schwalbe kulu-
tas sel 31. Oktobril s.a. et otsusega
rahule ei olle, mis peale temmale
kohhe appellatsioni kirri wäljaantud
sai.
Kohtumees P. Kesa
J. Lõhmus XXX
kirjotaja: Limberg
Selle ärrakirja õiguse eest.
ülleüldse 110 Rbl. wälja nink om siis kigest
ollekust pri, nink selle päle maksnu Wendland
(tema endine peigmees) 70 Rbl. wälja ja ne.
40 Rbl. jänuwa aasta perrast maksa, - nink
kuna nüüd se termin otsa lõpnu, siis nõuwab
tema selle Wendlandi poolt tehtu leppingo tähe
perra, oma jaggo kätte sada.
Leppingo alguskiri sai Rosalie Karaski
polt ettepantud, nink olli järgmise wiisil:
"Rosalie Karask nink Albert Wend-
land oma täna wastamise ärralepnuwa,
et Wendland massab 70 Rbl. (seitsekümend)
Rosalie Karaskile kätte ja 40 Rbl. massab
ütte aasta sehen a dats.
Ühtegi muud nõudmist kumb kumbagi
käest ei olle.
Räppinas 27. Julil 1882.
70 Rbl. (seitsekümind (Rbl.) wasta wotnud
Rosalie Karask.
Pedo Narrusbek tunnistaja
Need alkirjad tunnistap tõttes,
Räppina kogokona kohus 27. Julil 1882.
Ad mandatum
kirjotaja JKallas.
N. 852.
Kogokona kohto liikme ühentid hentid selles
Mõistuses:
Albert Wendlandi kaibus wasta Rosalie
Karask tühjas, nink jääb leppingo
perra Albert Wendlandil ne 40 Rbl
Rosalie Karaski hääs maksa.
Selle päle tunist Albert Wendland eenseiswa
moistusega mitte rahul nink palle eddesi kai-
bust wälja andat sada, mis päle § 773 ja 774
etteselletetud nink temale see samal päiwal
õppusleht kätte antud sai.
/Alkirjad/
Protokolli errakirja õiguse eest
Selle peale ütles Riinu Johanson et Aus-
mann tema juures just Mihkli päew ol-
nud kust käima peale saanud ja teistest
puhas on.
Jüri Ausmann ütles et tema sel koral
Mihkli laadal ja mitte kodu olnud.
Mõistetud:
Et Riinu Johanson isi Mari Õunapu ja
Mari Jessiwerele tunnistanud et Jüri Aus-
mannist puhas on siis teda oma lapse
toitmise abi nõudmisega Ausmanni was-
tu rahule sundida.
Appelationi sääduslik kord seletud.
/Aluskiri/
Tunniskiri.
Suure-Kõpu kogukonnakohtult
saab tunnistatud, et 3 Augustil s.a
Ann Riesenbergi kaebtuses Mari Rein-
berg wastu teotamise pärast üks otsus
on tehtu mis seaduslikult appelatsioni
tähte keelab
Suures Kõpus 7 Augustil 1889.
Kogukonnakohtu nimel
Selle juures on nõnda, et:
1. Maja ehituse juure läinud 82 rbl.70 kp.
113 " 55 "
2. Muud maksud
Summa 196 rbl. 25 kp.
Sisse tulek on kewadene ja sügisene rent
1884 aasta eest 170 rbl.
Selle järele olla wöörmünder Jaan Kon-
gas omast käest weel juure pannud 26 rbl 25 kp.
Et Jaan Kongas on ütelnud, et temal
wiitungid 1884 aasta ette kõrgemas koh-
tus sees on, aga oma 1884 aasta rehk-
nungi 1 April 1885 sisse on annud, jääb
see asi nõndakaua seisma, kui Jaan
Kongas ka need wiitungid ette toob,
mille läbi see rehknung tõeks võib tun-
nistud saada. Niikaua jääb ka Ann
Kõksi nõudmine seisma. See otsus sai
kuulutud
Selle protokolli ärakirja õiguse eest wastutab:
Wasulas 21 Mail 1885.
Pääkohtumees: Peeter Reinhold.
Pritz Kirrutar
Tuli ette Ann Kõks oma kõrwal-
seisjaga Mihkel Walgerist ja kaebas,
et tema wöörmündri käes seista raha,
endist raha 100rbl. ja weel 1885 aasta
I. poole rendist jäänud tema teadmise
järele üle 30rbl. ja tema pidada
lastega nälga surema, ei olewat midagi
süüa
Tuli ette Jaan Kongas ja ütles,
et see 100 rbl. ei ole mitte rendi raha,
mis tema käes seisab, waid see see olla
rentniku kautsjooni raha, mis tema
käes peab seisma. Rendi sisse-tuleku
ja wäljamineku üle andis järgmise
rehknungi: - Poole aasta rent olewat
85 rbl. Sellest olla wäljaläinud.
Maja protsendid - 51 rbl.
Tulekassa raha umbes 11
61 Kop.
Tessatini raha
Naesele annud
Minewal sügisel pan-
nud omast käest ehi-
tuse juure
90 rbl 61 Kp.
Pangodi, Kogokonna Kohus 25 Octobril 1885.
juuresollid
Kroonlinnast 4 Rootun 6 Reserwik
N195.
Pattaljoonis teenistuses olew Peter Grünberg
kaebas, et tema, 4 ödse, esa so õde, Mai Grünberg
kes paegu surnud oma maa platsi N42 temale
kui oma kasupojale lubanud.. Et tema 4 õdse
ja kasu ema Mai Grünberg nüüd surnud se Platsi
kogukonna kohus temale kätte annas
Palus oma eest kohtu käia, selle aeja
perra nõudmises oma õdemeest Michel Rebane
Pühajärwe Nustakult kohtu poolt wasta wõtta
Tema, Peter Grünberg, kadunud Kasuema
Mai Grünberg olla ka selle Pangodi Wallawalitsuse
Protokollis sest 6 Oetabrist 1830 N13 maha
laskund kirjutada, et tema Peter Grünberg, Mai
Grünberg kasu poig on.
Otsus!
Et se asi sel 13 Septembril sa sub N182
Otsule all on olnud ja se Platsi asi Keisreliko
II Tartu kihelkonna kohtu seletamise all on
ei wõi se kogukonna kohus selle asja üle
otsust anda ja jääb Pete Grünberg nõudmine
tühjas - Otsus sai kuulutud
/Allkirjud/
Copia õiguse eest
Wallakirjotaja: JKukk
Kõnno Wallast Koggukonna kohtust saab selle läbbi
tunnistud, et otstawnoi Madrus Mihkel Katulin
Kõnno walda taggasi tulnud, siin hinge kirjas on, ja maa
tööd teeb. Temmale on Tallinna rentereist seadusse järrel
25. Junis 1867 aastal Artikel 1 ja 2 ühhekordne arma rahha
Kakskümmend Rubla sada.
Marts. 1869.
walla kohtust
Walla Tallitaja
Pitsar
Pujato kogokonna kohus sel 10mal Julil 1869.
Tulli ette Lõmsi Thomas Lapp ja andis üles, et
tema oma talokohta sel waesel aeal üksipäines ei
jõua pidada ja enesele Tõnis Õjakära poolnikuks
wõttnud, nenda et pooled Lõmsi talo põllud ja
heinamaad Tõnis Ojakära kätte kuueks aastaks
rendipeale annab, se on Jüripääwast 1869 kuni
Jüri pääwani 1875.
Et mõisahärra küssimise peale tunistas, et tema
Thomas Lappile lubaanud, enesele üks poolnik
abiks wõtta, nenda kauaks, kui nemad oma
rendi täieste mõisa ära maksawad, siis sai
mõistetud:
seda protokolli raamatusse üleskirjotada.
/kohtomeestenimed/
Teadaandmine
Keiserliku Saaremaa III Kihelk. Kohtule.
Pajumõisa walla walitsus annab teada
et Alexander Tekman, keda Kihelkonna
kohus järge päris, kirja No 112. al, on ära
tulnud ja tema peab ennast üles
Kuresaare linnas.
Pajumõisas
22mal Nowembril Tallittaja: Jaak Siimon xxx
Keiserliko 3 Tarto kihelkonna
Ranno koggokonna kohdost.
Täütmisses Keiserliko kihel-
konna kohto kirja päle sel 4 Juli
sub N 1677 saap siist poolt ütte
Keiserliko kihelkonna kohtule
sõnna wõtlikult teda antut, et
Mik Piir üllema kohto kässo päle
mihte kangro tallost wälja lõpetut
sanu, waid Andres Trõõp, Mik
Piiriga ütte ärra leppimist heneste
waijel tennuwa, ni et Mik Piir
seni kui tullewa Jürri päiwani
jääb kangro plalsi pääl oman
§. 832. Kui kohtokäija arwab, et koggokonna-kohhus omma otsusega temmale olleks liga teinud, ja kui
se assi, kelle pärrast temma on kohhut käinud, ennam maksab kui 5 rubla hõbb., siis ütleb temma kõigehiljamine
Kui temmale on järreleantud surema kohtu minna ja temma selle tarbeks kohto tüunnistusekirja on sanud, siis
833. Kui kohtokäija ka ühtainust neisesinnatsist (üllemal nimmetud) asjust, mis surema kohto käimise
peab Koggokonna-kohto otsusega rahhu jäma.
N70.
Patkülas, sel 24. Mail 1874.
Peedokesse talu peremees Peeter Sep tulli ette ja kaebab
oma wenna Käsper Sep pääle, et kui see Peedokesse talu tema-
le ja wenna Käsprele pooleks jaotud, siis jäänud sellest
2402 rublast, kapitali rahast, mis nende isa selle talu eest
olli sisse maksnud, Käsprele oma talu jäi suuruse järele
1356 rubla ja temale, Peter Sep, jälle oma jao suuruse järe-
le 1046 rubla hõb. - Et, kadunud isa aga enne surma
kohtu liikmete ees testamenti maha teinud ja nende
läbi oma wiimast soowimist lasknud maha kirjutada,
kelle sees tema iga pojale seda maja eest sisse makstud
kapitali raha ühtewiisi pooleks lubab, see on Peetrele
1201 rubla, ja Käsprele 1201 rubla, - siis palub tema,
Peeter Sep, kohtu abiga oma wenna Käsper käest, need
155 rubla, mis tema jao maja pääl rohem seisab, kätte,
et igaüks seda raha kadunud isa lubamise järele ühte-
wiisi saab. See on nenda:
1, Käsper Sep maja pääl seisab.
1356 rubla.
2, Peeter Sep jago pool raha sest sisse
maksetud kapitalist isa lubamise järele - 1201
On Käsprel rohkem ja nõuab Peeter tagasi 155 rubla.
Käsper Sep wastas selle pääle, et tema oma wenna Peetrele
midagi raha enam tagasi ei maksa, waid see raha mis
tema maja jao eest, 1356 rubla sisse makstud, jääb
temale nenda kui maja jaotamise protokollis seisab
Kohus soowis wennaksid oma wahel leppi, ja soowis
ka et Käsper Sep oma wenna Peetrele need 155 rubla,
mis temal rohkem, walja maksaks, ja seletas temale
ära, et see ka kogoni õige on isa testamendi järele,
sest Käsper on muidogi suurema talu krundi omale saanud,
kui Peeter, ja tahab nüüd ka suuremad raha summa oma-
le pidada; aga kui leppitust ei saanud,
siis
Pilkas, 7 Mail 1886
Pääkohtumees Widrik Persok
K. Kikkas
Kohtumees
Hans Beiker
Tuli ette Ann Märtnisson ja kaebas, et
Johan Pärn on tema poja teenistuses pida
nud ühe aasta ja on weel palka saada
1 1/2 rbl. rbl ja 5 rbl. pääraha. Pääle selle
olla weel pidanud omariiet: 1 pintsak,
1 west ja ühed püksid ära. Nõudis nende
eest 10 rbl. ehk riided kätte.
Tuli ette Johan Pärn ja ütles, et
palka olla küll 11 rbl. saada, aga pääraha
pärast on nõnda olnud, kuda Werneri
pääraha aastal pro 1885/6 on maksa.
Töö riided olnud temal oma poolt
ja kui pühapäewal oma on pidanud,
ei olewat tema asi
Et tulewa kord poiss ette tallitada.
See otsus sai kuulutatud
/Allkirjad./
Kawasto sel 23. Märtsil 1884
kohtu juures ollid.
Tõnnis Laar khtm.
Frits Lübek -
Johan Erikson kaebab Jürri
Schwalbe peale ja nõuab selle käest
10 rubla wõlgu antud rahha talwel
kolme aarta eest.
Jürri Schwalbe kostab et tem-
ma polle laenanud, egga polle tem
mal maksa
Hindrik Kuk tunnistab et
laenanud Jürri Schwalbe Johan Erik
soni kaest 3 aasta eest 10 rubla.
Liisa Kuk Hindriku naene
tunnistab et temma nähnud kül
kui Johan Erikson annud Jürri Schwal-
bele raha, agga kui palju ei teada
temma, se olnud 3. aasta eest.
Jurri Schwalbe ei taha neid
tunnistuisi wasto wõtta et olla
wihhamehhed, agga ei sa tõeks
tehha
Kohhus mõistis:
et peab Jürri Schwalbe se
10 rubla äramaksma Johan
Eriksonile.
Otsus kulutud se 23. Märtsil 1884.
Tallorahwa seaduse ramatu § § 772
ja 773. juhhatusel ja õppuse lehhed
wäljaantud. Jürri Schwalbe kulu-
tas sel 24. Märtsil et otsusega rahule
ei olle, mis peale temmale kohhe
Leebiku wallaw.
Kutsekiri 26 Juuliks s.a. kel 10 enne lõunat
Karl Berkmann Koosi
N3299
VI Pernumaa Kihelkonna
347.
Kutsekirja täitmiseks 3. Juulist
s..a. N 3299 saab Keiserliku
Kihelkonna kohtule auupaklikuld
teada antud, et järgmised
inmesed käsku on saanud
26 Juulil s. a. Keiserliku kohtu
ette ilmuda
Koosi Karl Berkmann
Protokolli ärakiri saab ette
pantud.
Marrama Koggukonna Kohus
sel 25 Octobril 1879
Pea Kohtumees Jürri Mällo
Tulli ette Sellama Jaan
Kullaperra ja kaebas, et temmal olna
lahtisest heina küinist arwata 9 kubbu
linnu ärra warrastetu, innimesse ja
linna jälled lähnuwa küind juurest
senni kui Kareperra sanna juure
kust 5 kubbu kätte sanuwa walla
wöörmundre Jaan Pern olnu juures
arwas et Jürri Laisk kes sääl san-
nas ellab, temma Linna warnas
olna. Nõudis omma kahju 8 rubla.
Tulli ette Jürri Laisk ja
wastas, et temma sest middagi ei tea
sest need linnad mis Jaan Kullaperra
ommas tehnu, olna temma naene
Kareperra tallo maa pealt saanu.-
Tulli ette walla wõõrmun-
der Jaan Pern ja tunnist, lina wiiga
jälled lähnuwa Jaan Kullaperra
heina küini juurest senni kui Ka-
reperra sanna juure, temma wõtnu
linna proowi, ja saapa jällest möö-
du, leidnu nenda suggussed linnad
Keiserliko Pernau I. Kihhelkona kohtule
Üllemal nimetud auustud Keiserlikust
kohtust tulnud kässo kiri sel 10mal Junil sub.
N: 1045. on Reio walla kohtul allandlikult vas-
tada, et se Protocoll sel 12mal Sеptemb sub No 28.
1874. on sanud ühhe auustud Keiserliko kohtule
sisse sadetud, ning ollid ka siit kohtumehhed
ja walla kirjuta kohtu ees, kus se nimetud Proto-
coll ümber sai lükkatud ehk tühjaks arvatud
auustud Kihhelkonna kohtu polest.-
Peäleselle agga ueste walla kohtule se käsk antud
sedda moistust se on: Pernau Cassagolegiumi
pärrimist Juhhan Remelga wasto tallu maiade
ehhitusse pärrast ueste mõistas mis ka sel
24mal Marzil sub N: 15.1875 sündis ning
se Protocoll ka sisse on sanud sadetud; issiärra-
nis ei põlle walla kohtu jures mitte ennam muud
mõistust, auustud Pernau Cassagoligiumu pärri-
misses ctra. Juhhan Remelga pärrast olnud.
Reio kohtu maias sel 19mal Junil 1875.
allandlikkult
Wallakirjutaja M. Holm
Keiserliko Pernau I. Kihhelkonakohtule
Üllemal nimetud Keiserlikust
Kohtust tulnud kässo kirjad sel 31 Decemb.
a. pr. sub N:2680. ja sel 10nmal Martsil c.
sub N: 461. on Reio valla kohtul alland-
likult,- se auustud Pernau Cassagolegiumi
pärrimisse protokoll Ülletee Juhhan Rem-
melgas vasto sisse jäta.
Reio kohtumaias sel 2 Aprillil 1875.
Ära-kiri
Sõrestes 4. Septembril 1887.
No 74.
Juures oliwad peakohtumees Jaak Hääl.
kohtumees Jaan Saan.
Johan Torop.
Kaibas Wana Piigandist Aadam Käär, et Sõrestes
Mai Nigula on 2. Septembril s.a. tema 14 aastast
tütard Leena Kääri nurjatumal kombel peksnud,
esite ratta juhi witsaga, siis harja witsaga ja pä-
rast on juuksist kiskund ja wedanud, - wiimate
pandnud peksetawale kabla ümbev keha ja weda-
nud teda selle otsas kodu, kuna tema, Mai Nigu-
la, pooleteramehe naine Sohwe Iwan tagant
tõuganud. Kodus pandnud peksetawa aija külge
kinni ja ähwardanud weel keldrisse panna ja
kahitsenud, et ta teda weel hakanud kodu tooma
ja mitte kohe surnuks ei peksnud. Selle teu põhju-
seks olnud üksi see, et karja loomad, keda neiu.
peksetaw tütarlaps hoidma pidanud, kaibduse
aluse Mai Nigula maa peale juhtunud minema.
Selle kaibduse tõsidust wõida tarwilisel kõrral oma
tunnistusega kinnitada Jaan Armolik Peetri p.
ja Ludwig Armolik Kusta p. Wana Piigandist ja
Tanila naine Ann Perli Sõrestest. Laps olla
selle peksmise walu, hirmu ja ehmatuse läbi
wigaseks saanud, mida Sõrestest wallawanem Peeter
Rand ja tohtor herra Lezius üle olla waadanud.
Kaibaja nõudis, et süidlane seaduse järele saaks
karistatud ja sunnitud pekstud tütarlapsele elu-
aeaks ülespidamist andma.
Kohaline wallawanem Peeter Raud tunnistas:
tema olla 2. Septembr. õhtul Leena Kääri üle-
waadanud ja leidnud, et juuksed peas olnud
lahtikistud ja ümber piha pahemal pool kaenla
alt ärapigistatud ja ülespaistetand.
Otsus: Tulewaks istumiseks tarwilised inemised
ja tunnistajad ette tallitada
(.Kohtu alkiri:)
Kawasto sel 3. mail 1885.
Mihkel Polleno -
Jürri Schwalbe kaebab Hans
Akkerbergi peale se olla tedda werri-
seks peksnud ja tahtnud kirwega
temale sisse lüüa ja nõuab selle eest
10 rubla.
Hans Akkerberg kostab et
tema polle peksnud, waid Jürri Schwal-
be olla weel tedda peksnud teiste nais-
tega kui sauna tahtnud minna
ellama.
Ann Wiira tunnistab et Hans
Akkerberg olla Jürri Schwalbed ja ka
tedda peksnud.
Liisa Wissenberg tunnistab et
kui Hans Akkerberg tahtnud sauna
tulla, üttelnud Jürri Schwalbe et
enne ärra tulle kui moisa lubbab
mis peale, Hans Akerberg ja Jürri
Schwalbed ja Ann Wiirad löönud
ja ka kerwe wõtnud mis temma
käest ärra wõtnud.
Lena Wissenberg tunnistab et kui
Hans Akkerberg tahtnud sauna krami
wia, ütelnud Jürri Schwalbe et a enne
ärra tulle kui mõisa lubab, mis peale
Hans Akkerberg Jurri Schwalbed
kaks korda pähe löönud ja tema
lähnud teisa kutsuma.
Kihelkonnakohtule.
5 Oktobrist s.a. No 5045, saab
auupaklikult see läbi teada
antud, et Mats Neumann
haiguse pärast 1" Nowemb-
ril s.a. senna Keiserliku kohtu
ette minna ei wõi.-
Wallaeestseisja M. Pool.
No: 81.
No: 86.
Sõrestes 21. Septembril 1887
Juures oliwad: peakohtumees Jaak Hääl
kohtumees Jaan Saan
Järg 4. Septembr. c. N 77.
Kaibaja Aadam Käär ja tunnistaja Jaan Armo-
lik oliwad ette tulnud, kuna kaibduse alune Mai
Nigula ja tunnistajad Sohwe Iwan, Ludwig Armo-
lik ja Tanila naine Ann Peole wabandamata taga-
si jäänud oliwad. Kaibaja nõudis jalawaiwa
eest tasumist.
Jaan Armolik ligi 13 aastane, Luteri usku.
õppusel käimata tunnistas: tema olla näinu, et
Leena Käär olnud pitkali maas ja kisenda-
nud, kuna Mai Nigula tema peal (kohal)
kumarkile seisnud ja teda kättega kinni
pidanud. Rohkem ei olla tema, tunnistaja,
tähele panna saanud, sest et tal kari hoita olnud.
Kaibaja Aadam Käär tunnistas peale
Mai Nigula ka weel Sohwi Iwanit kaibduse alu-
seks, sest et see tema tütre Leena kabla otsas
kodu wiimisel Mai Nigulal abiks olnud ja tagast
tõuganud ja andis weel üles, et ka Tanil Perli
Sõrestest olla seda näinud, kui tema, kaibaja
tütar aia külge kinni olnud kõudetud.
Otsus: Tulewaks istumiseks ette kutsuda.
Sõreste kogukonna kohtupäiw, 5. Oktobr. 1887
Juures oliwad: peakohtumees Jaak Hääl.
Järg 21. Septembr. s. a. No 81.
Kaibaja Aadam Käär, kaibatawa Mai
Nigula Peeter Raud juures seismisel ja Sohwe
Iwan Aadam Torop juures seismisel ja tunnista-
jad Tanil Perle oliwad ette tulnud. Ludwig Armo-
lik oli wabandatult, aga Ann Perle wabandamata
ära jäänud.
Tanil Perle tunnist et tema on umbes lõune
aigu tööst kodu tulnud ja näinud et karja laps
Leena Käär on ühe koetud wööga aija külles
kinni olnud ja Mai Nigula on ta, Leena Kääri,
siis kohe lahti lasknud.
Mai Nigula 60 aastane wastutas küsimise peale
et tema ei ole Leena Kääri mitte peksnud ega hai-
get teinud, waid paljalt nööri ümber pandnud,
kodu toonud ja aija külge pandnud, selle et need
karjused harjaga temale ühte puhku palju kahju
teinud ja ega kord karjaga ära põgenud, kui tema
kinni wõtma läinud. Seekord saanud selle Leena
Kääri hätte, kuna teised karjused Jaan ja
Ludwig Armolik karjaga ära põgenud on. Tun-
nistajate wastu ei ole midagi ütlemist.
Sohwe Iwan ütles niisama kui Mai Nigula
ja weel et nemad ei ole karja elajit hätte saanud.
Mai Nigula olla karjusele Leena Käärile
nööri ümber pandnud, läinud ees ja tema tagas
kodu.
Otsus: Teiseks kohtupäiwaks ette kutsuda.
(Kohtualkiri:)
Sõrestes 19. Oktobril 1887.
No: 94.
Juures oliwad: wanemkohtumees Jaan Saan.
abikohtumees Hindrik Torop.
kohtumees Johan Torop.
Järg 5. Oktobr. s. a. No. 86.
Kaibaja Aadam Käär, kaibatawa Mai Nigula
Aadam Kroon juures seismisel ja Sohwe Iwan
Johan Sulg juures seismisel ja tunnistajad
Ludwig Armolik ja Ann Perli oliwad ette tulnud.
Ludwig Armolik 14 1/2 aastane, Luteri usku, pea-
koolis käimata tunnist, et Mai Nigula on Leena
Kääri juure läinud, löönud jalga maad wasta
ja ütelnud. Sina olet see wiimane kurat? Siis
löönud wõõrus witsaga kaks kord, litsnud kässi-
ga pikala maha, pidanud hiusist kinni ja
peksnud ühe weikse witsaga. Lõiaga kodu wee-
mist ei ole tema näinud, sest tema on karjaga
sealt ära läinud. Ka seda ei ole näinud, et
Sohwe Iwan Leena Kääri putnud oleks.
Ann Perli tunnist, et Mai Nigula on tütar
lapse Leena Kääri umbes kella 9 aigu hom.
kodu toonud, tuna, Ann Perli, olnud koas
Tunnistusse kirri
Sellega meie alnimmetud Willandi Õigeussu
kirriko teenrid anname lubba meie rentniku
Jaak Riiskile kihhelkonna kohtu ees selletada
seddu luggu, mis meie olleme Holstre tallopo-
jade peale tõstnud, et need meie põlle pealt
wilja ärraleikanud ja winud.
Preester Joannes Raewsky
Diakon Sergius Sergiеwsky.
Köster Michail Belsky.
Kõster Dionisy Kümmel.
14mal Detsembril 1870.
15 aasta renti Karel Koch warranduse
perrandajal Rein Kochil mitte massa
mõista, ka seperrast, et mõisal ütteki
wõla kirja ei ka kontrahi ette anda ei
olle, kelle põhjusel mõisal õigus nõuda
olles.
Kohto otsus sai Arromoisa wallitsusele
säduselikult kulatud, ja Rein Kochile ette
luggemises saab Copia sest Tolama koggo-
konna kohto saata.
22 Nowember Arromõisa
wallitsusele se Copia wälja
kirjotad.
Protokoll (24mal Aprillil 1882)
Ette tuli kapten Siimon Hämä-
läinen oma kahe wastase Aleksander
Tekman ja Jüri Tiidus sest kapteni õmblus
masin oli Aleksandri kääs harida olnud ja
Jüri on seda lubanud sinna wiia ja lasknud
masina ära kaduda. Kapten nõudis masina
eest 15 rubla. Ning kohus mõistis et
Alexader peab 7 rubla maksma ja Jüri
8 rubla, ühe kuu aja pärast lubasivad mehed
raha ära maksta. Aga kapten ütles et kui nad
kuu aja pärast ei maksa siis tema kaebab
linna ja peawad 20 Rubla maksma
Talitaja: Jaan Külbas xxx
Pea Kohtumees: Jüri Waher xxx
2 kohtumees. Märtet. Tiidus xxx
1 kohtumees: Tõnis Höbenik xxx
8mal Januaril
Keiserliku VI Tartu Kihelkonna kohtule
Keiserliku kihelkonna kutse kirja
pääle 16 Juunist s.a. N2946 om
sellel wallapolitseil alandlikult
teadustada, et Jaan Heide mitte
selle walla piirin lõida ei ole ja
siin teadmata kus tema elukottas
om.-
Wallawanemb: M. Michelson
21 Juli
Keiserliku Pärnu Kihelkonnakohtu käsu peale las-
kis kohus Häädemeestelt Juri Lorentsi ette tulla, kes Hää-
demeeste wallakohtu protokollide ärakirjad 5. Aprillist, 1886
No 35. ja 21. Maist 1886 N: 40 ette näitas, kus kohtu mõistu
se järele selgeks tehtud on, et Jaan Lorents oma wanemade
wastu rop olnud ja isat peksnud. ja palus Juri Lorents oma
noorema wenna Jaan Lorentsi käest hulguaea No 15 talu
eestõigust omale kätte mõista, sest et Jaan oma tõutusi pole
pidanud, nagu nad koha eestõiguse äralubamise aeal leppinud
Kaebatu Jaan Lorents wastab, et tema kõik tingimi-
sed täitnud ja palus lähema kohtupääwani aega, et ta Hää-
demeestelt lepituse ja äralubamise protokoli ärakirja koh-
tule näha tooks.
Arwati:
Jaan Lorentsile lähema kohtupäewani protokolli
ette toomiseks aega anda ja siis uuesti ette wõtta.
(Waata protokol N 2 -1888 aastast!/
/allkirjad/
Õige ärakirjutamise eest wastutab
JKadaras.
Kirjutaja.
Keiserlikko VI ta Pernoma
Kihelkonna kohtule
Karliwalla walitsuse polest saab siin
labi Keiserlikko kohtole siin läbi aland-
likkult teada antud, et kirjad sest
8 Augustist N:4221. 4215. 4204. 4213
ja 4219 sija on tulnud ja et kohto
enne nõutud inimestel käsud on
antud saand nisama sawad ka
tarwilikkud Prottokolli ära-
kirjas siin jures sisse sadetud
Wallawalitsuse nimel.
1885. aastal Novembri kuu 4mak pääwal
Mis asi sai ette woetud ja moistetud:
XXIX Kohtus koos oliwad: Kihelkonnakohtowanem G v. d. Bellen
kõrwamees Juhan Telika
Karel Siik
kirjutaja G. Neumann
Hermamäe walla lesse Kadri Thali ja tema
Noumehe Paul Martinseni kaebtuse asjus Michkel
Thali wastu sai selle asja hooleliko läbi waatmise
järele ja ette toodud kirjade põhjas
mõistetud.
1) See kaebajast ja tema Noumahest ettetoodu
katund Juri Thali wiimast seadmist kelle järele
essel oma poeaga ühes maja pruukida õigus
on annetud tühjaks mõista ja selle asemel
§ 1137 Tallorahwa Seadus Ramato põhjus
seadusliko pärimise kord sadma sa sallepä-
rast § 1055 põhjas lesse Kadri Thalile keiges
tema katund mehest järele jäänud päran-
dusest mis 200 Rubla peale arwatud saanud
üks lapse jagu se on üks kuuendik keigest
pärandusest moista mis tema juba kätte
2.) Kaebaja Kadri Thali ja tema Noumehe Paul
Martinsoni nõudmist selle maja juures olewa
maade pruukimises jagu saada tühjaks
3.) Need Kadri Thali Noumehest Paul Martin-
soni läbi leitud asjad kadund Jüri Thalist
järele jäänud asjad on 1 woodi 1 regi 1waat
4 raudsõnniku- ja 4 puust heina-aeki 1 punane
wärwitud ja 1 walge kapp 1 kast kaebaja
Kadri Thali omaduseks mõista ja
4.) Kadri Thalil ja tema Noumehel Paul Martin-
sonil peale panna need selle asjas ette tulnud
kulud tasuma:
Kaebatawa Michkel Thalile ülepea 40 Rubla
tema õe Maria Parmasel-
Hermamäe kirjutajal Carel Kaebal
Kihelkonnakohtukõrwamehel Karel Siikil
Tunnistmeestel: Anna Wilhelmsonil
Juri Wallmannil
Karl Schulzil
Ludwig Neumannil
Ülepea 62 R. 50 cop.
Siin saab lühidelt üles
pandud, kuida on asja otsus
moistetud
1885 aastal Novembri kuu 4mal pääwal.
Mis aso sai ette woetud ja moistetud:
Selle pärast.
1.) et see wimne seades alle peal kaebaja Kadri Thal
ja tema Noumees Paul Martinson oma nõudmist
Michkel Thali wastu põhjendab seaduse ees kõlblik ei
ole, selle pärast et § 1169 Tallorahwa Seaduse niisu-
guse wiimase seadmist pärib et päranduse jätja kolme
ustawa inimese kuuldes täijeste, ühe korraga ning
selge ja kindla sõnaga räägib, mis tema wiimne
tahtmine on ja et kui niisugune wiimne-seadus
ühe talukogoduse juures tehakse kus päranduse jätja
hinge kirjas on, siis keige wähemast kaks neist
tunnistajadest sellesema kogoduse liikmed peawad
olema. Sellelt keigest nüüd ei ole riidus seiswa
wiimse seadmise juures miski leida, sellepärast
et kui ka paranduse jätja kolme inimese wasto
oma soowimist oma naese pärast on rääkinud,
siis ole see nenda kui Seadus pärib täijeste,
ühe korraga ning selge ja kindla sõnaga tehtud
saanud, waid lükati, kahe wõera ja mitme aea
sees tingimiste ja just kui sundimise all ja
ei ole need seal juures olnud tunnistmehed,
kellest keigest üks selle sama walla liige teised
kaks hoopis linna kodanikud olnud, selle
tarwis temast kutsutud olnud, waid kogemata
sinna üks haawalt ja mitme aea sees tulnud
ja need eestähendud soowimised teiste juttode
wahel kuulnud. Selle pärast oli see wimne seadus
kui mitte kõlblik ja seaduse wastane arwada
ja tühjaks mõista ja selle põhjus pärandus seaduse
järele jagada
2) Et Kaebaja Kadri Thalil ja tema Noumehel
Paul Martinsonil selle üle tunnistus ette tua
wõimalik ei ole olnud et nendel maa omaniko
kääst kelle maapeal see maja ehitud on, luba manne-
tud need seal juures olewad maad kaebatawaga
ühes pruukida, kaugemal see maa kadund Juri
Thalil määramata aea peale pruukimiseks on an-
tud olnud kuidas see Michkel Thalist 4 Junil 1884
aastal seije kohto ette teatud temale Hermamäe
mõisa pärisherra A. Baron v. Arpohoweni läbi wälja
antud tunnistuses, mis selle kohtu kirjadega uhes
ja Protokollidega ühes Wiromaa Kreiskohto juure
omal aeal läketud saanud, tõeks tehtud on ja wii-
maks parast tema Juri Thali surma tema
moistetud.
Mahakiri
No 32.
Suigo
Kogukonna kohus, sel 13 Nowembril 1887.
Koos olivad: Peakohtumees: Jakob Reinfeldt
kohtumees: Gustav Lilienthal
Hans Treulop.
Lubaga astus ette Jaan Holtsen, Tammistest,
luth. usku ja kaebas, et temal Karl Hakkermanniga
see kaup olnud, et ehitawad Karl Hakkermanni maa
peale ühe maja pooleks (kahekesi kokku) ja tema (Holtsen)
pidanud uue aastaga 1888 sinna majasse üüri peale
elama minema, 5 aastad 25 rbl. ja siis edasi 35 rbl. üüri
makstes. Niikaua teinud ikka töö pooleks, kuni uksed
ja aknad teha tulnud, liis lasknud Karl Hakkermann
tema tööst lahti ja wotnud Mihkel Lilienthali töösse.
Tema (Holtsen) olevat aga Mih. Lilienthali oma eest
pääva töösse tellinud, enne Jüripääwa 40 kop. ja pärast
50 kop. pääwa palka lubades. - Nõuab 6 nädali eest, kui
tema seisnud ja Mih. Lilienthal tööd teinud, a 3 rbl. 60 kop.
Suma 21 rbl. 60 kop.
Kauba tegemise juures olnud tunnistused Tõns Tieder-
mann ja Kristjan Peetri
Astus ette Karl Hakkermann Suigust, wene usku
sai kaebtusega tutwaks tehtud ja wastab, et muud
nõudmised kauba järele olevat, aga maja pidanud
Jaanipääwaks 1887 walmis olema. Jaan Holtsen teinud
ii pääva tööd, siis pole enam tulnud ja tema (Hakkermann)
wõtnud uue meistre Mih. Lilienthali ja maksnud
temale palka
Astus ette Mihkel Lilienthal, Suigust, luth.
usku ja seletab küsimise peale, et Karl Hakkermann
teda töösse tellinud ja ka palga maksnud.
Astus ette Tõns Tiedermann Suigust. luth. usku
Keiserliku Saremaa IIIdale Kihelkonna
Kohtule
Tirimetsa kogukonna Kohtust
Kihelkonna kohtu kirja No 598 all sai
kogukonna kohus käsku, Lisu Aus Reet
ja Willem Pruul ülemal nimetud kohtu
ette saata.-
Tänasel 3mal Septembril tuliwad nad kohtu
ette ja leppisid ühe teisega oma all-
nad ei nõua suuremat kohut-
Tirimetsa kogukonna kohtus 3mal Septbr 1888.
Kogukonna kohtu pea Mart Auus
Kirjutaja JAit
Lunia koggokonna kohos sel 12. Webruaril 1876.
Tulli ette Jaan Rein ja kaebas, et Peter
Munna olno temma juures õmblemas ja
kaddonu temma poja Karlil Kambrist ku-
we Karmannist, 10 rubla rahha ärra, arwas
et Peter Munna süidi olna.
Tulli ette Peter Munna ja wastas, et tema
middagi sest rahast ei teadna ei olle ka tõiste
käen nännu.-
Tulli ette soldat Mehkel Wõno ja tunnist,et
temma lannu Piter Munnaga Säse Kõi-
wa kõrtsist koddo, ja wissanu Peter Muna
rahha kotti agganiku alla.-
Moistus: et üks ainukene tunnistus olna
arwas kohos sedda wähhe, ja jääb Jaan
Reinu Kaebus Peter Munna peale tühja
Se mõistus sai kohtokäijidel kulutud, Jaan
Rein ei olno rahol ja anti appelationi kirri
kätte.
/Kohtomeeste Käed/
pärast rükkileikust olla Kroonumõisade Walitsus seda
krunti kreeka kirikule kätte annud;- Keige selle peäle ennast
toetades arwawad, nemad et nad mitte preestri herra waid
oma enda külwatud rüikkid leikanud olla ning paluwad
selle pärast, et nende omadus neile ka jäetud saaks:
Peäle selle andsid Jaan Kipp ning Jakob Suk weel
ette, et kreekakiriku maade rentnik Jaak Risk ise need
rükkid käsknud leikada ja ära wia.
Jaak Risk ette kutsutud ütleb et tima neid rukkid
kül leikada aga põlla peäle kahra panna käsknud.
Astusid ära.
Kui nüüd sellel kogukonnakohtul teäda, et nende kaebatud
inimeste ette andmine õige on; aga selle peäle waates et mõi-
sa maa põhku talumaade peale wija ei wõi, sellepärast üh-
hendasid koos olewad kohtuliikmed endid selle
Mõistusele: Need rükkid mis Jaan Kikk Johan Ainson, Jaan
Rostok, Johann Pill, Jakob Suk, Peter Peterson, Johan
Torm, Endrik Pertma ja Jakob Hion endiste Holstre mõisa
nüüdiste Willandi kreekakreeka kiriku põlludele
külwanud ning ka leikanud, jääwad nende nime-
tud inimestele, - aga nemad peawad, iga wakka-
maa peält 30 LK õlgi, preestri Rajewsky herrale
tagasi maksma. -
Kui seesinane eespoolseiswa mõistus keigile Kohtu käija-
tele kuulutad sai ütlesid, niiheästi Jaan Kipp ja Johann Ain-
son, kui ka preestri Rajewsky herra, et nemad selle mõis-
tusega rahule jääda ei wõiwad ning Appellatsiooni tähte
palluma pidawad, mis neile ka lubatud, ja täna walja an-
tud sai. - Keik teised ütlesid, et nad selle otsusega rahu-
le jääwad. -
Eesistnik: J. Hansen.
Tõnnis Kristjan kroon pallub teie käest
üht witonki misga temma lähhab omma
pojale et poeg poek August ellab
Sel 26mal Märtsil Jaan Mikihwer
Kusallu
Kihhelkonna
Kõnno kogukonna
Pärrast sedda kui kihel-
konna kohtu poolt sel
sel 10 Detsember 1869.
8mal s. k. p. üllewal
No: 180.
nimetud kogukonna kohtu pro
tokolli raamat sai läbbiwada
tud ja lõitud wiggaduste ülle otsust
tehtud ja ka nende liikmedele õltud
täita, pannen mina neid sien tähe-
le pannemisseks ühtlasse ka täit-
misseks, nenda kui:
igga tehtud otsuse juure tähen-
tada, et otsused on kohtu käia
dele ette loetud saanud ja uut
protokolli raamatud murred-
seda mis peab nööriga
Mina Simon Hämäläinen palon selle Vollmachti läbbi
Syndicus Schmidti herrad et tema oma holeks wõttaks
mino asja toimetada mis minol Kihhelkonna mees-
tega Alexander Tõppmanni ja Jürri Titusega ühe õmb-
luse maschina perest on, keddast ma olen nendel paran-
dada andnud aga mitte nende käest kätte saand, selle
pärrast et se peab nende käest kadunud olema. Mina
pärrin nüid tasumese raha ja palon Syndicus Schmidti
Herrad et tema mino nimes ja asemel seda rahha
nende kaest perrius, selle asja perast Kochto ette mino
asemes astoks ja kõik teeks, mis ma issi, kui ma
siin asemel oleks wõiks selle asja polest techja. Syn-
dicus Schmidti herral ma tunnistan kõigelt mi-
no nimes sedda raha wasto wõtta, makso perast
nende meestega sünnitama, keddas tema issi arwab,
mino nimmes nendel üks kwitung anda ja üle
ültse kõik techja, mis ma issi selle assi polest
kõigel järel wõin techja. Kõik mis Syndicus Schmidt
herra selle asja polest teeb, mina tunnistan
koigeks, ja wõi ma selle wasto mette enam riidleda
Kurresaare linnas 8 Jürrikuu päwal 1882
Simon Hämäläinen
Keiserliku Saaremaa III Kihelkonna
Pajumõisa walla walitsuse poolest
saab teada antud et Aleksander
Tekmannil midagi warandust
ei ole. Temal on wallas weel kroonu
maksusid wõlgu. Tema on sügisel
1885 aastal 2sel Septembril kahe
kuu pääle passi wõtnud ja sellega
Riiga läinud ja on praegusgi weel
wajaka.
Pajumõisas:
20mal Februaril Tallitaja: Jaak Siimon xxx”
Lunias 13 Juulil 1888.
Tuli ette Ewa Penu oma lapse Annaga
kõrwalseisja Jaan Miina ja kaebas,
et Joosep Grünwald on Anna Penni
löönud kolm korda, sellepärast, et ei
ole hobust jõudnud kinni pidada
Nõudis 3 rubla löögi eest see on 9 rubla
ja et palk saaks kätte antud, et ära
wõiks minna teenistusist, et elada ei wõi.
Joosep Grünwald ütles et Anna tema
ei ole mitte seda last Annat löönud.
Ewa Penn ütles, et on ka Joosep
Grünwaldile lapsega ühes annud ühe
tekki, mis praegu sääl on, wäärt
2 rubla. Palk on olnud 2 wakka
rukkid, 2 wakka odre, 15 naela liha, 5 naela
raswa ja 4 wakka kartohwlid.
Et tunnistajad ette kutsuda.
Kui see sinane Kogukonna kohus kad. Baron Bruininge
päriate
kaebduse asjus wasta Karl
Berkmann Leebiku Koosi, nõudmise pärast
16 Junist
oma kohtuotsust tänasest päewast 116 numri
all kohtukäijale on kuulutanud, siis saije
seesinane õppuse kiri wolipidajale J. Grünberg
antud, kust õppetust saab, mis sääduse
järele tarwis on tähele panna, kui keegi
tahab suuremat kohut käija
Leebikus, 11 Juunil 1889.
Kogukonna kohtu pea P. Kiisler
Pöögle
Wallawalitsus.
Wallamaias
3 Pernumaa kihelkonna
4 Junil 1883.
kohhule.
N260
Keiserliku Kihelkonna kohtu käsu
täitmiseks sest 20 Maist s.a. No2452
peab see wallawalitsus auupaklikult
teada andma, et siit poolt käsud
wälja antud on saanud järgmistel
inimestel 16 Junil s.a. Keiserliku
Pernumaa Kihelkonna kohtu ees
olla: Jakob Ligur.
Wallawanem J.Raud
Aido ww.
Kutsekiri 1 Septembr Nowembr
riks 60kop trahwi keeluks
Margus Truu
Maks Neumann, tarwilise
magasi raamatuga 120 kop.
trahwi keeluks 60 kop. kaasa.
N 5045
Aido kogukonnakohtus 20" Juulil 1888.
Koos olid: Peakohtumees Ado Saar
Margus Truu wõlgneb Aido magasiraamatu põh-
jusel / lehekülg 112./ Aido magasisse 2 setwerti 11 karnitsat
rükid, kellest ta wõlgu jäänud 1872 aastal 44 karn. ja
1873 aastal 1 setw.- ja millele ootuse wilja juure kaewanud,
nenda et wolg nüüd nii suur on.-
Margus Truu ütleb et tema sellest wõlast ühtegi
ei teadwat ega seda maksta ei wõiwat.
Endised Aido walla ametnikud Mats Neumann,
Peter Kõrb ja Ado Wares olid kui nõudjad ees.
Magasi nöörraamatu põhjusel sai
Mõistetud Et Margus Truu Aido magasi
aita kuni 1" Septembrini 1888, äramaks-
ma saab 2 setw. 11 kr. rükid.
Eesseiswa mõistus sai kohtu käiatele kuulutatud
ja Appellatsioni formaliad tutwustatud.
uue Suislepi ww.
Kutsekiri 28 Septembriks s.a protokolli
sisse nõudes:
Hans Märtson, noor.
N 4474
Uue Suislepi kogukonna kohus 7. Nowembril 1886.
Tuli ette kohane mõisa walitseja Th. Moritz ning kaebas:
et Kuru Nopsi peremees Hans Märtson ühe männa puu
mõisa metsast warastanud, mis 12 tolli jämne ja 8 kuue ja-
lalist sülda pitk, nõuab nelja kordse puu hinna kroonu
taksi järele.
Kuru peremees Hans Märtson oli ees ning andis üles: et
tema mitte midagi mõisa metsast warastanud ei olla,
mis temal puid olnud, olla Lõwe metsast ja Nopsi Wastare
metsast saadud.
Metsawaht Peet Reichenbach andis üles: et mõisa met-
sast üks männa kuiw puu jala pealt warastatud olla
mis 12 tolli jäme ja 8 sülda pitk. Selle puu tüwel olla tema
Hans Märtsoni juurest kätte saanud ning saanud walla
wanema Tõnis Laossoni juures olles see tüwi kannu peale
passitud, mis ka peale ja kokku passinud. Siin juures
ütelnud peremehe Hans Märtsoni poeg Hans Märtson
et need üles leitud puud tema puud olla.
Peremees Hans Märtsoni poeg Hans Märtson andis
üles: et tema mõisametsast mttte puid warastanud
ei ole, waid olla Nopsi Wastare metsa jau pealt
neid puid omale lõiganud.
Jääb pooleli, et wallawanem Tõnis Laosson
ametliku talituste pärast ette tulla ei ole
/Uue Suislepi kogukonna kohtu allkirjad/
Kusallu kihel-
konna kohtust.
No 180.
Kihlewerre walla
kohtust kirjotatud
29mal Joulo ku p 1869.
Keiserliko Kõnno walla kogukonna
kohhut saab pallutud selle mehhe
Tõnno Karjuse Käest Kohto läbbi
pärrida et Tõnno omma pearahha
Kihlewerrese ärra maksab mis temmal
wõlga jäi kui Kihlewerrest ärra
viimne
läks; jäi wõlga 1868 aasta essimine pool
ja 1869 aasta essiminne pool kokko 3 Rubla
30 kopikad
Kohtomees Mihkel Tinnuri
Kähri kogokonna kohos, 23. November 1878.
Ette tulli Ann Mark (ütten Jaan Mark) ja kaibas
et Jaan Kõiw oli teda rapputanu, tema länku oma hobest
ära tooma, mes Jaan Kõiw oli kinni wõtnu, säält kas hobeke
midagi kahjo ei ole tennu, nii et Köiw tulnu manu olnu
luwa wars käen jõllitanu oma silma ära ja ei ole hobest
mitte andnu, temäl lännuwa silma kriwad ja heitinu
ära, ja jääno haiges, nink nõwab 10 rubla, tunistan An Sawisaar.
Saije Jaan Kõiw selle kaibus pääle küsitus, kes wastutab
et tema lasknu omal poisil Mickel Mark hobese omast koplist
kinni tuwa, tuud hobest tulnu Marki naine otsma, ent temä
ei ole andnu, sis oli Marki naine tedä temä es aija pääl
hirmsast sõimanu.
Jääb poolele kuni tunistasi saab.
N267. Kähri kogokonna kohos 14. December 1877.
Saije see poolele jäänu N: 238 ette wõetus.
Tunnistaia Ann Sawisaar (ütten Jaan Sawisaar) tunistab
küsimise pääle, et temä löömist ei ka rapputamist ei ole-
wad nännu, enämb kui Kõiw lännu Marki naisele tagast
järgi ja wõtnu hobese käest ära: enegi Marki naene
sõimanu kül Kõiwo.
Otsus. Kogokonna kohos mõistab Lena Mark kaibase
Jaan Köiw wasta tühjas, enegi Lena Mark
peab üts rubla trahwi masma, länku ja hobese
ära kiskmise eest.
Otsus kuuluteti § 7173 ja 774 perra kohtu käüjile
Lena Mark es ole rahol opus kiri selsamal päiwal
anto.
3 Pernumaa Kihelkonna
Weebruaril 1884
Keiserliku Kihelkonnakoh-
tu käsu täitmiseks sest 13 weebr.
s.a. No: 853 peab see wallawalit-
sus auupaklikult teada andma
et siit poolt käsud wälja antud
on, et all pool nimetatud inimesed
puudumata 7 Martsil s.a.
enne lõunat kell 10 Keiserliku Kihel-
konnakohtu ees peawad olema
Jakob Ligur
Wallawanem JRaud
Rääma kogukonna kohus 3. Octobril 1883.
N61.
Tuli kohtusse Juri Põldsami lesk Liisu ja kaibas, et tema mehe wend Hans
Põldsam, pärast mehe surrma nende maea omaks tahtwa teha. Ta palus selle
wastu kaitsmist ja omale käemeest seadida, ning alaealiste lastele eestkustjaid.
Mõisteti: Seda prottokolli wõtta ja teisel kohtupaawal Hans Põldsam
asja seletuseks kohtusse kutsuda, ja lesk Liisu Põldsamile käemees
ja alaealiste lastel eeetkostjad seadida.
(Allkirjad)
Rääma Kogukonna Kohus 17. Oktobril 1883.
N:10.
Tuli kohtu ette minewa korrdse kaibtuse pärast, 3. Octobril sa. N 61. Juri Põldsam
lesk Liisu ja palus järele kuulatada, kui palju tema surrnud mehe wend: Hans
Põldsam omal saada utleb olewat.
Kutsuti kaibatu Hans Põldsam ette ja küsiti kui palju temal
Juri Põldsem pärijatelt saada olla? - Tema andis sellepiale oma nõuudmised
järgmisel wiisil ülesse:
Platsi estu raha
3 1/2 wakka rukkid á 3 rbl wakk.
maea ehitaja Hallika Hansule töö raha
katuse laastude eest.
lae lauade jauks antud
2 sae pakku
4 paari puud á 30 kop.
3 pallki á 50 kop
1/2 wakka kartuli
kõik kokku
Mõisteti. Et Hans Põldsam lähemaks kohtupääwaks tunnistust piab tooma
kes sellgeks wõib teha, et tema Juri Põldsamile nimetatud asjade
jauks raha on annud. Tema andis tunnistusteks ülesse
Peeter Põldsam ja Hans Hallik. Audrust
Allkirjad.
Pilkas 28 Juunil 1886
Pääkohtumees. Widrik Persok.
Kristjan Kikkas,
Mihkel Kübarsep.
Protokolli pääle 7 Maist s.a. N8
Tuli ette Jaan Märtinson kõrwalseis-
jaga Hans Peiker ja ütles, et tema on küll
oma riiet pidanud, pääraha olnud kau-
bas, et 5 rbl. peab saama ja palka 11 1/2
rbl.. Pintsak, mis peremees annud, olnud
lagunud ja sellepärast ei ole selga pannud.
Johan Pärn ütles ka, et palk 11 1/2
rbl. Olnud. Jaan Märtinson ei ole mitte
tema riiet selga pannud, mis annud.
Johan Pern peab Jaan Märtinsonile tee-
nituse eest 11 1/2 rbl. palka wälja maksma
ja weel, pääle selle 5 rbl. pääraha ette
Jaan Märtinsoni kätte, aga et riiete
nõudmine wastastiku asi on ja ühtegi
selgust ega tunnistust ei ole, jääb see
nõudmine tühjaks ja Johan Pärnil ei
ole nende eest midagi tarwis maksa
See otsus sai kuulutatud.
Jaan Märtinson wõttis õppuslehelehe
wälja
Ärakirja õiguse eest
Keiserlikko III-damal Kihhelkonna Kohtole
Tirimetsa walla Koggokonna Kohtu polest.
Prottocoll
Tännasel 26mal Mai Ku päwal ollid koggo-
Konna Kohhus Koos, siis Kaebas Liso Auus om-
ma issa pärandusse pärrast, se on Kelle holeks
se Löppi pu ma on ja kui paljo warra tema
issast jänud on siis kui temma oma Reet
ommale mehhe wõttes Kes waesid lapsi tänna
päwani Kaswatanud on Willem Pruul on
se waaste laste kaswataja ja praegune Kont-
rahhi perremees; nüüd tahhab se wannem
tüttar Liso sedda puud maad ja issa päran-
dust Kätte saada.
On Koggokonna Kohhus mõistnud
et senni on se Willem Puul perremees
Kunni temma Kontrahhi aega on, pärrast
Kontrahhi aega wõewad issa tütred pu-ma
pärrida kui seadus lubbab praego ellab
nende emma Reet weel kes tänini waeste
laste hole Kandja on.
Tirimetsa walla koggokonnas 20mal Juli Ku päwal
1888. N:6.
Kohto pea Mart Auus.
N116.
Leebikus 16 Juunil 1889.
Juures Peakohtumees P. Riistar.
Kohtumees K. Lichenbaum
P Paul.
Kad Baron Bruiningke pärijate eest
tulli wolikirjaga kohtu ette Leebiku mõisa
rendihärra Johan Grünberg ja nõuab
Koosi talu omaniku Karl Berkmanni
käest wõlgnewad ostuhinna maksu
1250 Rbl.
Karl Berkmann kohtu ees tõi ostu
kontrahti ette ja seletas et tema moeltud
talu. C. Siegwaldi käest ostnud ja temal
Baron Bruningke pärijatele midagi
maksa ei ole. Tema olla selle talu And-
pes Berkmannile ära müünud kes
nüüd surnud ja kelle pärija Karl Berk-
mann nüüd on
Karl Berkmann, Andres Berkmanni
pärija seletas, et temal Bruiningki pärijatele
midagi maksa ei ole
Koosi talu ostja Karl Berkmann seletas,
et tema ostukontrahti järge kreditkassa
protsendi wahendamise raha igal ajal
kui seda nõutud ära olla maksnud.
Et kohtukäijatel rohkem ette tuua ei olnud
siis tegi kohus
Otsuseks
Et kad Baron Bruiningke pärija-
te wolipidaja härra J. Grünberg
siia ette toodud kontrahti järge
mitte selges teha saanud, et temal
Koosi talu küllest mingisugust
nõudmise õigust oleks, ja Koosi
Auustud D. 55
Keiserliko Pernau I. Kihelkonakohtule
Üllemal mimetud Keiserlikust
kohtust tulnud kässo kirjad sel 31 Decemb.
1874. ja sel 10mal Marz. c. sub 461. on alla-
mal tähhentu Wallakohtul allandlikult
wastada, pallub se walla kohhus omale
weel aega 14 päwa se assi siis Pernau Cassa-
golegiumi ctra Jurri Remelga wasto
Selletud saab; mis viimse kohtu koos olle-
misses kohtu mehhe Jaan Kaupmanni
pärrast seisma jäi, et vimane välja
olli läinud.-
Reio kohtumaias sel 20mal März 1875
19. Januaril 1884
N31
Keiserliku Kihelkonnakohtu käsu
täitmiseks sest 7. Januarist s.a. No: 101
peab see wallawalitsus auupaklikult teada
andma, et siit poolt käsud wälja antud
on: et allpool nimetatud inimesed puu-
dumata 3 Webruaril enne lõunat
kell 10 Keiserliku Kihelkonnakohtu ees
peawad olema
Wallawanem JRaud.
nad mõistsid paljas 30 lesikad wakka ma peält, et põllo põhk kõik peäb
ma wäeks jäema, kuidas iggauhhele teada on, et wakka wiljast, kus wähhe-
gi kassu on, ommeti liggi 100 lepikad õlgi saab, sassid ja hagganad weel
peale sedda. Kus nüüd jäwad 40 lesikad õlgi, kohto arwamisse järge?
Kus on willi, mis on kaswanud? Kas kõik se peab nende meeste kassuks
jäema, selle pärrast et nad kõrwalt tullid wõera platsi peale ja senna
walmis tehtud ma peäle külwasid omma wilja? Meie ei julge sedda
arwamist õigeks nimmetada. Weel koggokonna kohhus nimmetas, et