Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Seal ma hingaks rahuga;
Siis seal musta mulla põues
Kaob kurptus südamest!
Ootaks tundi üles tõusmist
Kohtu mõistmist Issandalt
Ehk ma saak weel andeks andmist
Ehk mind peastaks oma last.
Nüüd ma ootan pattu unes,
Andeks andmist ülewelt
Parem hingaks mulla põues,
Seal ma hingaks rahulist.
Noormees sa mu hinge rööwel
Kas sa ei mõelnt selle peal
Et sind kutsub surma hingel
Kohut mõistab Isa heal.
Wanemad on suures mures
Nene laps on kadunud
Seda ei unusta nad iial
Et ma olen eksinud!
ilma elust pikalt ja laialt. Tore
inimene, peab mind ikka meeles.
Saime igamees 9 paberossi a 40 penni.
Omad andsin Fuksile. Kindlatest alli-
katest on kuulda, et meie laupäe-
wal, kõige hiljem - pühapäewal Wal-
ka reserwi läheme. Sealt ehk saab
kergemini puhkusele sõita, järg juba
käes. Päev otsa rahulik, ainult
eemal kaugel podiseb kuulipilduja.
Nottisin täna 64 "walgekaartlast"
maha. Ei ole laita, ilus summa!
9.V.19.
Päew rahulik ...
10.V.19.
Pidada täna reserwi saama?! Na-
tukene uskumata asi. Lubatawaste
jäeb asi jälle ilusaste soiku ja is-
tu Mõnistes wanamoodi edasi.
Eks näeme õhtuks...
11.V.19.
Sain H-lt kirja! Ei wõinud uskuda-
gi enam. Põhjus lihtne: wiibinud
maal, Jõgewa lähedal kusagil.
Ma tahaksin küll seda näha
Kes patust tõest arwab siis
Kui sinu isa uhkus ahnus
Meid tahab ühest lahuta
Oh ei ei ei ei mitte armas
Sa oled ja pead jääma ka
Mu prut miks kahwatad sa ära
Miks on su käsi nõnda külm
Miks pöörad silmad minust ära
Miks iluta su kena silm.
Wõi põlgad sa mind Klaara ära
Ja on üks teine armsam sul
Siis õnnetus on minu osa
Surm saab siis üksi peastma meid
Oh räägi mulle omad mured
Mu armas pruut et usu mind
Mu kätte wahel sina sured
Üks teine ei pea saama sind
Oh ära minust mõtle seda
Ma ikka olen sulle truu
alamkapten Vervolt. Põltsamaa elas
siis juba sõjaolukorras. Lähedalasuvaisse
Sadukülla ja Aitu olid tulnud puna-
sed ja kaitseliitlasi saadeti teedele
patrulleerima. Aidus tekkis lahing
meie 2. polgu osade ja punaste vahel,
mis lõppes punaste taganemisega.
Minul oli palju tegemist, et
varjata kodus oma kuulumist kaitse-
liitu. Püssi ei julenud koju viia, sest
siis oleks kõik selgunud ja mul
oleks olnud nahatäis kindel. Ometi
tuli mu saladus sedakaudu välja,
kust ma seda ei oodanud. Üks minu
vendi teenis 2. polgus ja see oli kusa-
gil näinud Põltsamaa kaitseliitlaste
nimekirja. Leidnud nimekirjast minu
nime kõneles ta asjast kodus. Siis
ma ei saanud enam midagi var-
jata. Oli siis pikem seletamine, aga
lõpuks polnud enam midagi parata
ja jäin endiset kaitseliitu nüüd
juba kodust avaliku tunnustusega
varustatult.
25 Juunil 1927 a.
Reserv veldvebel
Nikolai Utkin.
Olen sündinud Tallinnas 20. aprillis
1895 a. kuhu minu isa oli teenistuses
Tallinna kohtus. 1898 a. alates kuni 1903 a.
elasin Rakveres. 1903a. oleme Tallinna tagasi
tulnud ja siin 1905a. astusin Tallinna
Aleksandri gümnasimi. 1909a. minu isa oli üle-
viidut Novgorodi, kus mina lõpetasin keskkooli
harituse 1913a. Sel samal aastal astusin
Peterburgi Ülikooli füüsika-matemaatiline fukul-
teedi peal ja 1915a. vabatahtlik astusin sealt
välja ja ashusin mere sõijaväe ülikoli (Oldelnüe
Gardemarinskje Klassi) sisse. Seal ma tegin
kuus kuuge õppesõidu riistleija "Orel" peal:
esimiseks väljamaale (Jaapani, Hiina ja n.e.)
1915a. 8 kuu jooksul ja teiseks sisse vettes
1917 a. 4 kuu jooksul. 1916 a. sain allohvitseri
ja saamal aastal veltvebli augradi ja 1918 a.
lõppesin mereväe ülikooli diploomi kättesaami-
seks. Et mina ei tahtnud punase lippu
all teenida ashusin mereväeteenistusest välja
ja kuni 1919 a. elasin Peterburgis ja Tsarskoie
Selo´st kui eraisik salalisel viisil. Samal
aastal sügiseks, kuid Tsarskoje Selo oli võetud
Judenitschi väe poolt ilmusin vabatahtlik 1
Diviisi staapi ja olin seal teenistusse võe-
tud kui mereväe ohvitser mitschmai augradis
ja olin määratud saamas rongi "Admiral
Koltschak" peale pattarei ohvitseri kohuste täitjaks.
Olen osa võttnud nimetatud rongi peal
N. A. O. Vildenberg Oskar
I Soomusrongide Regiment
Reserv all ohv. Kompanii.
Elulugu kirjeltus.
Olen Sündunud Kuresaares 1896 aast. 11. Detsembril ja
kasvasin ka seal oma noore põlve minu isa
oli meere kapten kauge sõidus kuuni mina weel
weike oli elas minu isa ka Kuressaares kus mina
sundisin paela tema surma aga läksin keskooli
Narwa linna Alekander Komerts kool 8 klassile-
ne mis mina ka lõppetasin 1913 aastal paele
kooli astusin Prowatniku wabriku kuntorise
ameniku teenistuse olin sael mitmes osakondas
Maailmaa sõja hakkatusel pidin ennast
soja wäkke meldima ja 15 aast augusti kuus
sõitsin kuresaare et ennast oahwäe ülemale
meldida seal sammas mind ka mobili-
seriti ja saadeti Krasnoe Selo kuus mind
paerast Preobräschenski polku koman-
derite säel lõppetasin õppekomandas
sain kahe paela meheks ka wene sõja
loppu puhul tulin Eesti maale üle 16 aast
1918 aast sain mina uueste mobiliseritut
ja teenisin hakkatusel valge gardi wäes
Judenischi waes umbes 6 kuud paele sel
le laksin ule kuu paewa ei maleta
5 Soomusrongi paele Narwa linnas
Ennamest teenisin linil Narwas olin
ka tegevuses Pihwas ja Petseris wene
punaste wastu. 1920 aast paele waba-
stussoja sai mind 3 Soomusrongi
Sangasti jaama paet ja sõitsin Kure
saare kuus mina ka paegu elan
Olen mina juba 4 aast naise mees.
26/VI 1927
O. Wildenberg
Ah, siis juba Riias?
Tõeste peab kiitma Eesti malewa
wahwust, kes nii raudsete rusi-
katega oma kodu vaenlastest
puhastab.
Elagu Eesti paremat pojad
kes läksid oma rahwa ja
kodu eest julgelt surmale
wastu - täis usku kindla
wõidu ja parema tulewi-
ku sisse!
Lubaks aeg neil tunda oma
wõidust tõsist rõõmu ...
Paremate soowidega!
Sinu Meery
uuesti meie käes. Punased tegid
seekord wist ainult nalja! Pean
praegu sada ametit: Olen rühma
ülem, kahe jao ülem, roodu kirju-
taja ja tont teab weel, mis kõik.
Päris uniwersaal inimeseks hakkan
muutuma. Öö jooksul juhatasin
lahingu käiku siin tiiwal ühes Wit-
sutiga. Meie ülemus magas!!
7.V.19.
I rühm wahetas meid eila ära,
asusime mõisa walitseja korterisse.
Waenlane pommitas meid ägedalt
schrapnellidega. Meil kahjusi ei ole, lät-
lastel sai 2 meest haawata. Kirju-
tasin pr. P. kaardi.
8.V.19.
Öösel kella 11 ajal kuuldusid wäljas
püssi ja lewis´i paugud, mille pea-
le rüsinal wälja jooksime. Selgus, et
oli olnud punaste разведка. Na-
tukene aeg ragistasime ja läksime
siis tubadesse tagasi. Hommikul
sain Adylt pika kirja. Filosofeerib
õppust käisin ühes Penno ja Tom-
soniga suplemas. Pealelõunat ma-
gasin ja lugesin Dostojevski´t,
mille kirjatööde kogu ühe raa-
matu juhtumise kombel wene wae-
sest bibliotekist leidsin. Raamatu-
kogu on lossis iseenesest kaunis suur,
kuid enameste puruwanad saksa,
prantsuse ja ingliskeelsed tööd. - Eila
saatsin Nyman´ile ajawiiteks kirja.
29.VII.19.
Hommikul kella 5 ajal üles tõus-
tes, wiskasin Adyle kirja walmis;
waja pärast ära saata. Kella 7-
10 õppus. Pealelõunat sain juurdluse
kellegi W. Ambose üle teha, et aga
teda siin ei olnud, saatsin paberid
tagasi. Päewal käisin ujumas. Fotog.
Akel käis merd waatamas, tegi
mõned üleswõtted. Õhtul sõitis ära.
30.VII.19.
Andsin eila raportid sisse maksuta
riiete saamiseks ja saabaste peale.
selle tema laseb maha. Kuid lõpuks
nägi ka rooduülem, et sel moel üle
jõe ei pääse. 6. polgu 10. rood meie
kõrval tegi samuti katset üle
jõe minna, kuid ka see katse eba-
õnnestus. Alles siis, kui 8. rood meist
eemal oli läinud üle jõe, tõmbusid
punased tagasi ja meie pääsesime
Edasiliikumisel Ranzevi alevi suu-
nas sattusin salka, kes saadeti 6. polgu
10. roodule teadet viima, et on aeg
üle jõe tulla, kuna vaenlast ei ole
enam ees. Salga liikmeist on meele
jäänud Georg Järvekülg, Jaak Gregor
ja Reinhold Hunt. Kuigi selle ülesande
täitmisel saime omameestelt tuld,
taitsime kasu ja edasi liikusime
juba 10. roodu ees luuresalgana.
Ranzeni alevi ees oli pikem tuleva-
hetus vaenlasega. Minu teada sai
selle tulevahetuse kestel kaasõpilane
Kapsta põlvest haavata. Alevisse
Siiski üks ime mõtte 38
Wõis troostida mind weel
Ehk tulewik toob ette
Et rõemul õiskab rind
Kui tema peale waatsin
Et murest murtud ta
Kätt kirja järel saatsin
Mis põue pistnud ma
Seal kirjas seisid sõnad
Sull truiks jäen surmani
Kui unustad mind sina
Siis põrmuks kaun ma
Jäe jumalaga kallis
Jäe jumalaga sa
Kui lähen ükskord halliks
Sind armastan weel ma
Ned olid walu sunnid
Kui nõnda mõtlin ma
Oh rõemsad elu tunnid
Kui terwitad mind sa.
Oh kuule kuis mo süda
Nii walust wälku lööb
Üks päinis sina teda
Wõid kinnitada weel
Kui annad armul rammu
Siis wõidat kindluse
Kui taganed sa sammu
Siis langed orusse
Oh kuule kuidas linnud
So ümber laulavad
Siis tea et nende sammud
Sull terwist kannawad
Kui näed weel unes silmi
Kes sind nii armastant
Kui sini taewast pilwi
Ned udu saadawad.
Oh jätta süda mulle
Ja kingi minule
Mo süda ongi sinu
Ja jäeb ka sinule
pean lõpetama sest, kl on
juba 1/2 5, hom
ja silmad wajuwad kinni.
Palju musu uueks aastaks
rutuliste tuultega
saadab Waalja.
sõitsid puhkusele Bauert, Fuks, Saar
ja Parm. Enne neid paar päewa
sõitsid Neugardt ja Tabur. Kirjuta-
sin L.-le kirja, mis Fuksiga ära
saatsin. Tahaks paariks päewaks
Walka.
26.VII.19.
Mõisas on hea klawer, saab tihti
peale teda taotud. Elu kaunis
tore, suurt wiga ei olegi. Meil
wiibib praegu mingisugune kontro-
löör Asutawast Kogust. Näib kau-
nis waewane mehikene olewat. Õhtul
oli pidu: jõime Kalewlaste Malewa,
nende pääliku, ohwitseride ja sõ-
durite auks. Langenuid mälestasi-
me püstitõusmisega. Mõisa ülemwa-
litseja Mill oli auwõerana lauas.
Pärastpoole ilmus ka keegi Peipsi lae-
wastiku esitaja. Lasime elada Eesti
laewastikku ja sõjawäge. Koosole-
mine oli sõbralik ja kodune. Paljud
esinesid kõnedega. Pisut enne lõppu
tulin ära. Jõin wõrdlemisi wähe,
Noorem allohv. August Jüri p. Adelbert
Sündinud 14 mail 1902 a. Järwamaal Särevere
vallas taluperemehe pojana. Lapsepõlw, nagu suuremalt
jaol maalastel, möödus esiteks teiste naabrilastega
mängides ja ümber jookstes pärast poole aga juba
karjas käies. Talveti õpisin lugema ja 6 aastaselt wiis
ema mind õpetaja juurde katsele. (sel ajal käis õpetaja
igal talvel kord kooli kutsumas, kuhu siis ka emad oma
väiksemad lapsed wiisivad) Sain õpetajalt väikse raamatukese,
sest et hästi lugesin. Üheksa aastaselt wiidi mind
valla kooli. Seal opp õpisin kaks talvet, suvel karjas
käies ja kergemaid töösid tehes. Sellejärgi astusin
Türi alevisse ast asutatud 2 kl. kroonu algkooli mille 1918a.
lõpetasin. Suvisel vaheajal õpisin ise juurde ja sügisel
andsin eksaami Paide linna 4 kl. kõrgema algkooli 4sse klassi,
missuguse kooli ka 1919a. kevadel lõpetasin.
Koolis käies oli mull alati mõte põllutöökooli astuda,
kuid mõnesugustel põhjustel ei saanud ma seda teha.
Jäin kodu isale abiks põllutöö juures. Järgnewad kolm
aastat läksiwad niisama külapoisi elu muretut elu
elades mööda. Maa elu on mulle alati meeldinud ja on
ka praegu mulle seda. Ka maa seltside tegevus on mind
alati huwitanud, osa võtnud olen haridus seltsi, raamatu
kogu seltsi, spordi ühingu ja pärast poole kaitseliidu
tegevusest. 1922 aasta jaanuari kuul kutsuti mind
sõjaväe teenistusesse, määrati mind teenima Tallinna
allohwitseeridekooli, esiteks jalgväe kompaniisse pärast
wiidi üle kuulipildurite kursusele, mille 1923 a. kevadel
n. allohvitserina lõpetasin. Tõele au andes pean tunnistama,
et ma mind allohvitseeridekoolis nöögiti, nimelt
rühma vanema poolt, selle tõttu, nii mitugi toimkonda
sain ja kord weel kaks päeva peavahti. Rühma vanem
kandis minu peale täiesti isikliku viha.
2 p. kartseri sain selle eest, et ilma loata sada sammu
ise, mis teen ja mis teha tahan. Ise
wastutan ka enese eest! Tuline kah-
ju oleks sõda "njäm - njäm"idega poo-
leli jätta. Kirjutasin Adyle ja tädile
kirju, homme lõpetan neid. Käisin
saunas. Üsna wahwa oli, pole wiga-
gi. Klemmeri automaat (N 10) saadeti
küla otsa - kaitseks. Leidsin pakist
weel Martha ja Baabu kirjad.
1 Lihawõte püha, 20.IV.19
Juba wara hommikul terwitas meie
soomusrong punaseid Mõniste mõisa
ja raudtee silla ümbruses. "Ühistöö"
poolt saadeti igale mehele 2 (loe: kaks)
wärvitud muna - Eila terwe päew oli
üle jõe olewate punaste ja meie küla
wahel õre püssitule wahetus. Meie
pool kahjusi ei ole. Kella 10-ks kutsuti
meid tehnilise roodu staabi ette kokku,
kus lpn. Liiwmann meile päewakäsu
kõrgenduste üle ette luges. Muu seas
sain  - kapraliks. "Makaron" peal. Kir-
jutasin H.le kirja. Pidasime punaste-
ga laskmist üle jõe. Lasid teised
Mina Aleksander Ado poeg Sannik
olen sündinud 16. veebruaril /w.k./ 1896a
Jursi külas Kogula vallas Saaremaak.
Kus minu isa talu kohta pidas kuni
19 eluaastani elasin ülewal tähendatud
kohas. Kus kolm aasta küla koolis käisin
1915a. 7 augusil mobilisatsioni puhul
wõeti mind wene sõjawäeteenistusese
Teenisin Leib Gvardi Preobrashesky
polkus / Лейб Гвардй Преображен-
ский полк/ tegevas sõjawäes. Kuni
22 dets 1917 aastani, kus juures tähen-
tatud ajast mõni kuu tagawara batal-
jonis olin - 24. dets 1917 kunni 15 ap.
1918a. Vene aegses Eesti I diwiisi wäe
wooris teenisin Eesti Vabaduse sõja
wäkke mobiliseeriti mind 24 weebruaril 18
1918a. Kuresaares, sõjast wõtsin osa
L. R. Soomusrong N 5. 5 aprill. 1918 kuni
sõja lõppuni - Kõiki selle aegseid
lahinguid läbi tehes
Elu lookireltus
1896. a. präegune elu koht Tallinna liinas Kooli harituse olen
saanud Tallinnas halkoolis peale koli asusin wabriku
see oil A. M. Lutheri wabrik ja töötasin seal nii kaua kuni
suur ilma sõda mind seald ära kutsus see oli 4 augustil
1915. a ja olin siis wana 19 aastane ja teenisin soomes 423.
jalawääe rügementis II kompanis ja kompanis teenisin
6. kuud ja seald wiidi mind üle masina komanodu
seal teenisin kuni wenemaal rewolutsin lahti läks siis
tulime kodu maale tagasi ja asusin Eesti rügementi
nii kaua kuni saksa okubtsioni määrus maksma hakas
ja kui Eesti wabatuse sõda lahti läks asusin Tallinna üksik
Esktrooni mõned kuud seal mööda saades asusin Soomusrongi
see oli Wiirekülas ja wõtsin mitme lahingusd osa ja
põne kuu pärasd määrati uue rongi mis Tallinnas
valmistati see oli K. R N 5 seal teenisin weelbebli K. T.
Kuni sõia lõbuni kus mind wabastati reservi. Mai kuu
1920. a sõia wääosa wabanetes asusin jälle wabriku töölisena
kunni seia maale peerekona seis olen pooismees wanemad
on ka wabriku töölised ja olen luteriusku prägune
Elu koht on Tallinnas W. Juhkentali tän P. 5.-8.
Soomusrongil
Pois uskus lootis tema peal
See oli rumalus
Ja rääkis seda siin ja seal
Meil kindel armastus
Nüüd tärkas neiu südames
Üks wale armastus
Ja kaswas noorte meeste sees
Tõest tõest lootuses
Ta pidas sõprust kõigega
Kes aga soowisid
Ja oli rahul sellega
Kui armusoowiti
Nii puistas okkaid lille teel
See kena õieke
Sest kurja linnu teraw keel
Ja laulis ropuste.
Sest neiu puhas armastus
Jo oli tuulde läind
Ja udu pulwe tumedus
Ta ümber warju teind
Ehk küll mind mitmed tuule kord
Sust püüdwad lahutada siin
Ja kanged maru tuule hood
Mind püüdwad kõigutada siin.
Ei unusta wõi mina sind
Wait kurwaks läheb minu rind
Siin laulan seltsis linnuga
Sa waikselt süda kannata
N 45 Tuksuw süda.
Küll tuksub mull tormates süda
Küll õhutab õnne mul rind
Kui teaksid seda kui wäga
Ma ammugi armastan sind
Kui juhtub sull õnnetus häda
Siis sinuga leinaksid mina
Ja püüaks mis iganes jõuaks
So kurptust kergitada
Kui surmab sind waenlase käsi
Siis sinuga sureksin ma
Wiimaks mind mu mõte murdis
Parem see eest põgenen
Hõlpsam õnnetusi surra
Kui siin häbis elada!
Wali wanemate sõna
Seda mõtted sünnitas
Et ta ennast oh mis häbi
Wiimaks ära upputas!
N: 20 Surmani truu.
Mu pruut miks pisarad sul silmas
Nii küsis Ludwik Klaara käest
Mis waewab sinu südant ilmas
Ma rõemustan sind kõigest wäest
Sa küsid armas mis mind waewab
Mis ajab südant lohkema
See neljas käsk mu peal kaebab
Ei siiski wõi sust lahkuda
Oh jätta sa meed kõned maha
See on ju iga päewne wiis
23.VII.19.
Käisin Welikajas ühes Fuksiga sup-
lemas. Wesi oli üsna karastaw.
Peale lõunat - ühine theejoomine
staabi juures. Koos olid peaaegu
kõik Maleva ohwitserid. Eschelon
tuli juba järele Pihkva II jaama.
Kell 18 liigume kodumaa poole. Hurra!
Sangaste-Wastse mõis 24. VII.
Pihkva II-st sõitis meie eschelon
kell 10 õhtul wälja. Alles hom kell
9 aegus olime Walgas. Käisin korraks
Majanduse jaoskonnas kolamas. Ab-
rams olla nõudmised riiete ja sinelite
peale sisse andnud. Peenikene, saab
ehk warsti teised riided. Tund
Walgas peatudes, sõitsime edasi San-
gastesse. Jaamast marsisime otseteed
Mõisa poole, kuhu umbes 10 wersta
maad on. - Käisin ühes lpn. Sösteri ja
Fuksiga jões suplemas. Suurepäraline
asi palawal ajal. Nii siis olime
sedakord reserwis - kui kauaks, seda
ja kotti toppimisega kollitas. Iseäranis wahvad
olid wanad naised, kes ässitawalt lärmi lõid ja
korrapidamisest midagi teada ei tahtnud,
mispärast toiduainete wäljajagamine sõja-
wäelise kaitse all toimiti.
Olgugi, et ärid toiduainete kui ka teiste kau-
pade puuduse all wäga kannatasid, ei tähenda-
nud see weel kaubanduselu soiku jäämist, waid
õitsele lõi nüüd kaubitsemine wähesel mõõdul.
ja Kunagi ei ole Walgas nii hoogsasti kaubeldud,
õigemine hangeldatud, kui ilmasõja ajal.
Katsuti äri teha igasugu käsikaubitsemisega, ha-
ruldaseks kaubaks saanud rulliniidiga, keelatud
kokaiiniga ja "samagonniga" - koduselt walmista-
tud puskariga, sest wiinawabrikud seisid, kuid
niiwajalik keelekaste, nagu on seda wiin, ei
tohtinud sõjaajalgi puududa. Kalli raha
eest oli kõike weel saad ja jõukamatele ei
puudunud isegi toiduainete tagawarad. Keh-
wemate elanikkude seisukorda pehmendas asja-
olu, et leidus alaliselt töid sõjawäe asutiste
juures, kus korda läks hankida mitte üksi
et wana korra järele walitud linnawolikogu
ei ole rahwa enamuse esitaja, mispärast ta
aset andma peab uuele. Valga linna esime-
ne eesti linnapea Johan Märtson, kes
1902 aastast peale wahetpidamata selles ame-
tis olnud, ei leidnud wõimalikuks kauemine
oma kohale jääda ja lahkus esimesena.
Kutsuti kokku 22. märtsil linnawolikogu
kes linnapea abi dr. A Tambergi juhatusel
Ajutisele Walitsusele kolmekordselt hur-
raa hüüdis ja wabaduse eest langenuid
püstitõusmisega mälestas. Sellepeale teatas
juhataja, et lahkub ka ametist. Koosolek
otsustas wolikogu täiendada igast elanikku-
de kihist ja rahwusest 22 wolinikuga.
Kuid lätlaste poolt teatati, et sellane woli-
kogu otsus neid ei rahulda. Pandi ette kokku
kutsuda Valga kõikide rahwuste organisat-
sioonide esitajate üldkoosolek, see waliks ühise
nõukogu, kelle kätte usaldada linnawoli-
kogu reorganiseerimine.
Et kõik linnawalitsuse liikmed maha
olli ka see ei tea kump wõitjaks jääb ja naad ei
tahtnud kumpkid ära anda kautes rasked karistuse järeldusi,
mis kergeste lõpesid surmaga. Jõutsime kuni wastas kaldal
olewa Ustje Zendjanka külani kus endind kokku üks teise
lähedal leitsime et küla tegewust lähemalt silmitseda
külas paistis kõik rahulik olema inimesed olid oma
igapäewase askeltuse juures kes wedas puid heina
kes tõi jõest wett ja n. e. eriliselt puutus silma kooli maja
mis asus jõe kaldal inimesed askeltasid kooli maja õues
need paistsid nii wäiksed läbi õrna udu pidasime neid
kooli lasteks ühtlasi jõutsime otsusele et küla on
waenllaste poolt maha jäetud oleme oma wahel otsuseks
teind et kaks lähewad külasse ja kolm jääwad reserwi.
Kui meie kahetsusest tõmabas kriipsu läbi Maksim
mis kooli maja ruumi olli paigutud nägin kuidats
koolimaja aken awadi aur tulwa tuli wälgutas
ja meid külwati üle tiheda kuulite sajuda
Meie õnneks wõttis waenlane sihiku liiga kõrgelt plaginal
jaotsid kuulid meie poole noore männikusse mis
külmend puud oma korda suurt wastu kaja sünnitas
tuntus kui oleks lõhkewe-kuulidega meid üle külwatud
selle pragana peale meie harjumata hobused ehmusid ja
jooksid kõrwal olewa tihetasse männi wõssa keda tiriti
tiheda okste pealt ja kes laskus ise hobuse seljast maha
kui minu hobune tungis kahe tiheta männi wahelt
läbi püss mis mull seljas olli laad ja raud jäid teina
teise puu taha kinni nii kautas mind minu hobune
üle oma tagumiku maas olles tundsin et peaga ei ole
kõik korras leitsin et pea katte puudus teda otsita
olli wõimata sest waenlase kuulipilda ja pussi tuli
olli wõetud juba maa pinnaka tasa tihetat wingusid
kuulid lund üles kuumutates mändide küljest laastusi
lõigates ja auke läbi puuritas
kuud ja minu kaua igatsetud peigmess on kodus
sama aasta juuli kuu 18. päeval oli suur ilmasõda
lahti puhkenud ja nüüd uuesti varises meil õe
Sennykese õhulossi kujutlev vari kokku, tema ihaldav
lootuse Päike ei tõusnud veel, ehk ta küll kumama
lõi, kuid sõja pilvede alla oli ära kadunud. Ootamata
kurbduse hoop tabas uuesti tema loodetud õnneaega
ning tema ilmsüüta rinna põues möllas nüüd
uuesti valusid täidetud süda! Ei läinud mitte
kaua aega oodata kui Teilt saabus kiri! Minu hea
ja armas elutu roos! Sõidan sõjaliinile Varschavi
alla, ole mureta kui elusse jään kirjutan kohe sulle.
Kiri oli südand lõhestav ning peale selle suure
kurvastuse jäi meie õde haigeks ning põdes kaunis
raskel kujul ligi paar kuud. Ja siis tuli kiri kus
Teie juba haavatud olite ja peale selle juba kus
ohvitseri koolis viibite, kõik need kirjad olivad
enam vähem rahultavalt kirjutatud. Ainult kiri
mida Teie galicia frondil viibides Karpaatidest
saatside tabas uuesti Sennykest ning peale selle
oli kirja vahetus Teie poolt katkestatud ning ka
N. all ohw. Weermann Heinrich Juhani. p.
Süntinud Harju makonas Kloostri wallas.
Liiskülas, Liiskatku talus 1896. a. 10 Märtsil
wanemade juures ja wanemade alaline töö
oli Põllutöö wäikestpeast mägides murul
kui juba suuremaks sain siis oli pea
mure Põllu tööd oolega õpida et tarkemaks
saada sest Isa jõudu suuremalt koolitada
ei old, siis pani walla kooli mis oli sell
ajal ästi lähedal, kolme klasiline algkool
mida mina ka lõbedasin kolme aastaga
Peale kooli asusin jälle Pollu töö juure, ei
saand kaua õpida. 1915 a. 7 Agustil.
mobliseeriti wene sõja wäateenistusse Tallinnas
ja saateti Petrukrati seal pandi teenima
kaardi wäässe Simjonofski polku seal
õpisin kaks kuud sõja tehnikad siis
saateti lahing piirkonda, kus tuli wõidelda
saklastel ja Austraal-laste wastus wene ja
osald Austrija maal, oli minul juhus ka
ühd suurd lahingud läbi lüija, wanade sõja
meeste jutu järele, see oli umbes Augusti kuul
1916 a. kus saksa wääd suurde jõudutega
peale tungisid ja meie seisime üsku hobuse
raua sees, ühel ilusal homikul akkawad. Saksa
Suurtükid paukuma ilma wahet pidamata
ei old muud kui üks mulla tolm ja mürin
öise valveposti asukoht. Sellel vahipostil
viibimisest on mulle jäänud
episood, mis oleks peaaegu lõppenud
minu surmaga. Ühel varahommikul
viibisin sellel postil. Kõikjal ümberringi
oli vaikne, paistis, nagu poleks olnudki
seda. Istusin muretult jõe kaldal mätta
otsas ja ajaviiteks imiteerisin suuga
käo häält. Korraga kõlas punaste
poolt pauk ja kuulsin kuuli vingumist
enda lähedal. Silmapilk olin mätta
taga. Teritasin silmi, aga miski ei
annud märku vaenlase lähedalolust.
Nähtavasti oli punaste valvepost
samas lähedal teispool jõge ja vaenlase
tunnimees oli kasutanud juhust, et
eksitada.
õhtul
Ühel päewal tuli käsk, et öösel
ganud, et jõe ületamiseks oleks tehtud
erilisi ettevalmistusi. Ülemineku algus-
signaaliks pidi olema kolm püssi-
pauku.
Olime juba Leebikule külalt lähenenud siis tuli meil
Tartu tee arule üks valve salk maha jätta, missuguse
ülesandeks oli, valvata Pikasilla tee ja meile selleks
ümbruses vaenlaste liikumisest teateid koguda.
Leebikuse sisse sõites oli kõik asunduses rahulik
ja ka vaenlaste siin olekud ei olnud märkata peale
Vallamaja kus nad alles heila olid käinud ning omad
sundmäärused seintele ülesse kleepinud, ka meie
rebisime need sealt maha ning kleepisime Eesti
riikliku korra määrused ülesse. Nii siis üle
öö, oli jälle Leebikus uus valitsus. Meie Leebikuse
ilmumine oli vaenlastele ootamata ning nagu näha
ilma paha aimamata ratsutas ka peale meie Leebikuse
ilmumist Tõrvas, asuvast väe osast ratsa salk meile
vallamaja juurde. Sarnast külalist tervitasime ka
meie omalt poolt kuulidega. Et aga liiga varakult
neid laskma hakkasime, siis oli meil võimalus ka
ilma et kannatada oleks saanud tagasi põgenenda.
Kogu päeva askeldasime kohalike elanikudega tutvunedes
ning vaenlaste üle teateid kogudes kuni õhtuni, peale
selle algas pimedus ning meie suurendasime oma
vahisalkasi et julgem oleks vaenlast varitseda
Armas neiu ehk küll pidin
Kaugele teist lahkuma
Teitele siin wõesal pinnal
Saan ma ikka elama.
Oh mill tuleb kord se aeg
Kus ma kodu maale saan,
Ei siis iial enam taha
Ma siis teitest lahkuda.
Weskimets
N: 16 Jäe jumalaga
Jäe jumalaga valu sunnil
Ehk lõhkema küll kippub rind
Ja kurwal lahkumise tunnil
Ehk wiimist kord weel nagin sind
Jae jumalaga sa mu armas
Jumal antku, et kord näen weel sind
Ehk ma küll nüüd sust kaugel elan
Jäe jumalaga armsam nüüd!
saadetud mehed said täieliku ülalpidamise kohalikude
elanikude poolt, samuti oli ka Torisse saadetud
meestega, kuid Häädemeeste vald lubas ainult kor-
teri, kütte, kartulid ja räimed (ltn Bermi määlestus).
Ei unustatud ka Pärnusse jõudvaid Eesti ohwit-
sere, neid varustati igati pidi võimaluse korral korte-
ritega, mille saamiseks pöörati 7. XII 17a. Pärnu
linna elanikkude poole üleskutsega: "Eesti ohwitseride-
le on mööblitega 2-3 toalisi korterisi tarwis, võima-
likult keset linna ehk selle ümbruses. Lahket vastu-
tulekut lootes palutakse korterisi ülesanda J. Karu
raamatu kauplusesse Rüütli uul".
7. XII 17a. Pärnu Eesti Maleva Büroo alvaldas rah-
wale veel järgmise üleskutse kohale jõudnud Eesti sõja-
väelaste toetuseks: "Neil päevil jõudsid esimesed
Eesti sõjaväeosad Pärnusse. Uusi tuleb juure järjest.
Siit saadetakse Eesti sõjamehi maale muudesse koh-
tadesse, kus see korra alalhoidmiseks tarwilik ja
kust Pärnu Eesti Maleva Büroole sellekohaseid
sooviavaldusi tuleb. Võimalikul korral saadetakse
sõjamehi julgeoleku kaitseks oma kodukohtadesse -
Et Eesti sõjaväeosad veel hiljuti kokku seati, siis
on nad aineliselt halvas korras. Raha puudusel
ei ole võimalik olnud kõrge tarwilikumaid asju
muretseda.-
Nii puuduvad paljudel sõja meestel isegi korra-
likud soojad riided.
Sellepärast pöörab Pärnu Eesti Maleva Büroo
kõikide Pärnumaa ja linna elanikude poole tun-
giva üleskutsega abiks olla sõjaväe osade varusta-
mise tööks.
Tarwis oleks sõjameestele hädasti sooje riideid,
aluspesu, tekkisid, voodi kottisid, sukke, kindaid,
Ennem rongile tulemist teenisin Haap-
salu ja Valga tagavarawäe osades
Reserwi lastud 24 mail 1920 aastal
Praegu elan Nõmme linnas
S. Pärnu mnt N4. Vabriku tööline
Poismees Luteruse usku
Tapal 23 VI 27.
n. all ohv. Alek. Sannik
joni ülem, kes ka seal viibis, nõudis rewolvri ära andmist,
mida ta tegi ka mitmekordsete nõudmiste järele. Sealt
kommissar viidi staapi tunnimeeste Puls ja Lelle vahel
ohvitseride saatel ( Ltn. Bersin määlestused) Pataljoni ülem
andis staapis vastuse kommissarile ja tähendas, et
Eesti pataljon ei anna sõjariiste kunagi vabataht-
likult ära. Sarnane vastus ei tulnud kommissarile
sugugi ootamata, sest ettevalmistused olid juba tehtud
sõjariistade vägivaltseks äravõtmiseks. Nimel, kaks-
kooli poissi ilmusid samal ajal pataljoni ülema juur-
de teatega, et umbes kaks kompanii astunud püssi-
dega ja kuulipildujatega välja Krasnojasrki kasarmust
(praegune 6da rügemendi asukoht). Pataljoni ülem
tegi jalamaid korralduse ilmuda kompaniidel
tänavale, varem kindlaks määratud kohtadele,
üks kompanii olnud pataljoni staabi õuel, olles lahing-
valmis, millest kirjutab ka uus Pärnu Postimees N28:
"Eesti soldatid haarasid kõik püssid ja seisid kui
müür lahingu valmis". Samal ajal tuli teate, et
Audru ning Sindi (Taali) poolt vene väeosad liiguvad
ühes patareiga Pärnu sihis.-
Nüüd oli selge, et kokkupõrge mõõdapääsematu.
Ei jäätud aga kasutamata olukorda, sest meie käes oli
pantvangina vene üks suurematest kohalikkudest või-
mudest - diviisi kommissar. Pataljoni ülem laskis-
võtta ühenduse täidesaatva komiteega, andis kuulde-
toru kommissarile, kes sõnasõnaliselt lauseid kor-
das, mida pataljoni ülem ütles talle ette. Kui kommis-
sar pole tahtnud mõnda sõnda korrata, ltn. Selling män-
gides tõstnud "naganii" toru kommissari poole, kes
siis juba jalamaid täitnud käsku. Muu seas patal-
joni ülem sundis, et diviisi kommissar tühistaks ajaviit-
mata väljaastumise käsu.
Soovin Teile kõike kõige paremat ja hääd õnne
võidelda!
Jään kohe Teilt vastust ootama!
Elage hästi!
Tervitades:
Õie
Et nii julgest awaldanud 47
Teile oma armastust.
N:43 Kõigis paigus.
Kõigis paigus kus ma seisan
Kodus metsas põllu peal
Ikka armastuses põlen
Ikka mõtlen ma su peal
Sinu nägu on mull silmis
Sinu kõne on mull kõrwus
Oh kui armas oled sa!
Homikul kui ennast annan
Rõemsalt looja hoolele
Siis sind südames ma kannan
Soowin kõik head sinule
Õhtul kui töö järel jättan
Wagusi siis laulda wõtan
Rahu terwis olgu sull.
Oosel kui ma mõnes mures,
Olen üksi woodi sees.
Järgnes surmawaikus. Õpetaja ehmus,
seisatas wähe, heites pilku üles rahurikkuja
peale, wõttis siis kantslilt raamatu ja
sammus käärkambri
Et katkestatud jumalateenistust jatkata,
kutsus õpetaja rahwa kirikuteenija läbi
oma korterisse, kus armulaua wälja-
jagamise takistamata lõpetas.
Warssi peale selle wahejuhtumise keelati
ära jumalateenistus Jaani kirikus ja
kirikut tarwitati miitingute pidamiseks.
Punased lipud seisid ülewal koori peal ja all
altari ümber. Oraatorid asusid kantslis, kust
pidasid "äratuskõnesid" rahwale, kes hoolega
kuulas ja waimustatult "bravo" karjus. Istuti
pääd paljastamata ja suitsetati koduselt pabe-
rosse. Et kirik tungil täis oli, tarwitasid
sõdurid wäljakäimiseks lahtiseid aknaid.
Roniti üles aknalauale ja oldigi wäljas, kus
kiriku seina ääres, weoautole asetatud
puhkpillide orkester mängis internatsionaali.
Pühakoja kaitseks ei julgenud keegi
Minu elu raskeks teewad
Ära waewa kaua mind!
Sest ma usun loodan kindlast
Et Te armastanud mind
Ja kui mees kes kõiki kurptust
Waigista wõib minu sees.
Sa ek wõtta wabantada
Armastusest ma ei tea
Seda ootes Teile wastan
Oh kuis armastan ma Teid!
Eiki ükski hing siin maa peal
Sind wõi nõnda armasta
Kui ma Teid! siin ööd ja päewad
Südamest ei armasta.
Minu armastust ei jõua
Wette waudki kustuta
Ega jookswad wette lained
Teda jõa lämmata
Kallis noormees Teie wõiks
Waigista mo kurwastust;
Esiteks mind ehmatas
Kohkutes nüüd kuulsin seda
Kõik mis mind nii kurwastas
Sind ju tahab ka üks teine
Mis sull wiga mine tall
Aru poolest pole waene
Ka on raha rikkust küll.
Oh kui oleks mina wõinud
Unustada seda meest
Kelle oma ma siin olin
Kõige oma auu sees.
Siis ma ennast maha eitan
Palusin neid südamest
Suures kurwastuses nutsin
See ei maksnud midagi
Kui mind jumalaga jättis
Siis mu süda lõhkes sees
Jõe kombel wesi jooksis
Silmist wälja woolades
korraga üht halli karvalist hobust saani ette rakendatud
ja kaks sõjariistus meest saanis istuvad otse minu
poole sõitvad. Hüpasin metsast välja ning hüüdsin
pidage kinni. Nähes mind püssiga seisvad mida
laske valmis hoidsime, hüpas üks saanist välja
kunas teine välgu kiirusel hobusega minust mööda
lendas. Saanist välja hüpaja langes põlve peale ning
seadis laske valmis umbes viiekümne sammu kaugusel
algas meie vahel laskmine minu kolmada paugu välja
laskmisel puhul viskas vaenlane end küljeli siis katsus
kord ülesse tõusta, tema poole jookstes et talle veel
lähemal hetkel abi anda kuid seda nähes et mina
tema poole rutasin haara minu vaenlane oma viimast
jõudu kokku võttis püssi, kuid veel enne kui temal oli
võimalus püssi laske valmis võtta kõlas minu poolt
pauk ning korisedes langes ta surnult maha!
Kartuseda astusin võitetud vaenlasele juurde
astusin tema põrmu üle maantee kraavi ning
seadsin tema käed risti rinnale! Sügavalt mõtesse
vajudes heitsin üht hetked minevikku. Alles mõni
aasta hiljem olime ju temaga ühisel võitlusväljal
N: 27. Kurb Maria.
Kui iilgaw walgus paistab
Seal kõrgel ülewal
Kõik rahwas rahus puhkab
Tuul puhub puude seas.
Seal waikses surnu aias
Kus walged ristid reas
Sest et see aeg on käes.
Waik rahu heinamaadel
Waik rahu igal pool
Weel enam jõe kaldal
Üks ööbik laulis seal
Sest süda nagu liikus
Kes seda kuulis seal
Et selle ilma elu
Kõik ära lõppeb pea.
Ja kuule kes nii ilja
Seal kõnnib sala teel.
Ta läheb arkselt tasa
Nüüd surnu aia pool.
nägu bline sõrmi kaudu tilkus rasw see olli
wana aasta õhtu 1918 sealt jätkus meie sõja retk no Narwa
poole pikuti fronti siia ja sinna Punaseid tagasi
tõrjutes Anna Isaku Kuremäe pühtitsa kloostri sääl
külas paar päewa puhkust ma ei jätna ka kasutamata
kloostri nunni kaemata jättes läksime mitmekesi
kloostri Nunnad wõtsid meid wäga lahkeste wastu
olli õhtune aeg Nunnad keetsid parajaste õhtu sööki mis
koosnes waiksest koorimata kartulast ja silgust kaebasid
waesduse ja puutuse üle ka mahlakas naljast ei ütlend ära
naad ollid küll kõik Wenelannad kuid siunasid wenelasi
ja ollid pahased punaste üle Wenelased on lubanud neid
kloostrist wälja kihutada Kloostri warantus riigistada
ja nii edasi. Ollime puhkand ja oma asju korraltand
siirtusime jälle edasi päewal pisukesed kokku põrked
ja ööse matk waenlaste tugewama koha poole kus
neid wahest olli kaunis raske pesast wälja lüia pika
Ratsa sõja retke jälele jõutsime Rakwere alla kust
soo pealt saime sõja saagis kaks kerged wäge suurtüki
ühtlasi keegi Rööpa seatja olli lasknud Punaste Soomus
Rongi tupikus jooksta kätte maksu pärast puua
rukki jahu konwiskeerimise eest. Rakwere meie
sesse ei saand siirdusime linna lähetale üle Raudtee
kust hillem tagasi tullime Rohkem parem tiiwa poole
sealt läbi waenlaste hahelik lõigates ühtlasi paremad
tiiwa kaitsta kuna Wasak tiiwa poolt mere kaldalt
tungisid peale Soomlased ühes meie wäeosadega öö
Mustajõe külas olles saime ühe tähtsuseta noore
wangi keda hiljem polgu weltskeri poolt hukati
Järgmisel hommikul jätkasime edasi sõitu Narwa
sihis üle waiwara Narwa. Narwa sisse minnes Tallinna
Narwa maanteed kaudu olli näha õutsik pilta
kaunis palju surnuid weedeles tee ääres
ega muud miskit ette võtta, kui et jõuda
järele roodu meestele, nad lähtealusel kinni
peatada ja suunata kogu roodu tule
piki maanteed või taliteed meid ründavale
vaenlasele. Edasi vaata A. Simoni kirjeldus.
Hommikune uus pealetung võis alata umbes
kella 0800-0900 paiku, kuna ilm oli juba
üsna valge (Päike tõuseb kell 0914). Liikumist
takistas asjaolu, et liikuda tuli ahelikul
kohati hüpetega mättalt mättale, kuna soo polnud
kinni külmanud ja mehed vajusid tihti üle
põlve rappa. Teel leidus mitmesugust punaste
varustust, mis need öisel taandumisel olid
maha pillanud. Muu seas leidis 8. polgu 2. rood
Kõrgesoolt Madseni, mis võis enamlaste kätte
sattuda 1. polgu osade taandumisel või ka loode-
armee osade poolt maha jäetuna.
Ka sellel liikumisel jäi 8. polgu 2. rood kõige
vasakpoolsemaks üksuseks, kuna temast paremal
liikus 8. polgu 3 rood (roodu ülem ltn. Kuuskman).
Kes temast paremal liikus kas 1. polgu 12 rood
või 6. polgu osad, seda ma täpsalt ütelda ei
või. Minust vasakul kedagi ei olnud.
Jõudes Väska küla põhjapoolse metsa ette
peatati kogu ahelik vastase klp. ja püssi tu-
lega, mis tuli metsa servalt, kus vastane oli end
organiseerinud. Alul tekkis poolte vahel tule-
vahetus. Kuna aga vastase kaevikud asusid
n. a ohv. Th. Neithal.
Eluloo Kirjeldus
Mina Theodor Neithal Karli poeg. Sündinud
Harjumaal Juuru kihelkonnas Kuimetsa vallas
Kuimetsa külas 1902 a. 7 Märts.
Lapsena kasvasin üles osalt oma isa vanema-
te kodus. Koolihariduse omasin valla koolist.
Peale kooliaega algas mull teenistuse aeg.
Esiteks karjahoidjana pärast talusulasena.
Nimetatud ajajärk kestis kuni 1919 aastani.
1919 aastal teenisin Kuimetsa mõisas sepa-
poisina. Järgmisel aastal töötasin iseseisvalt
Kuimetsa mõisas lukusepa ja sepa tööde peal.
Järgmisel aastal s.o. 1920 omas mu isa
Kuimetsa mõisast asuniku koha. Olin sunnitud
uuele elukoha rajamisele abiks olema 1922 aastani
1922 kutsuti mind sõjaväeteenistusesse. H. m. kommisjonis
määrati mind Soomusrongide Brigaadi. Esmalt
tundus see mulle väga melankoolne. Nekrutina
teenisin Valga linnas Kuperjaanovi tänaval.
Peale reameheks ülendamist asusin k. R. S. Rongile
Batareisse. Mai kuus sõitsime Baltiski laagrisse.
Seal läksin vabatahtlikult Tallinna all. ohw. kooli
Õpe batareisse. 8 kuud kestis seal õppus, peale selle
weel praktiseerisin 14 päewa. Lõpetasin nimetud
kooli ja tulin jälle S.Rongile. Teenisin seal
weel kolm kuud rühma wanema kohal ja
sellega lõppes mu ajateenistus, mis oli kestnud 22 kuud.
Läksin jälle isa kodu, ja algasin põllu
tööd tegema. Vahepeal aga olin sunnitud
hakkam
Kuimetsa asunduses masinistiks tööd tegema.
Et mu kodune põllumajandus seda ametit
ei lubandud kaua pidada olin sunnitud viimasest
loobuma. s.o masin. ametist. Põllutöö kõrval kasitasin
ka teisi alasi. näit.: Sepa, tisleri ja kellasepa töid.
Seltsitegewusest olen osawotnud järgm.: Kuimetsa
vabatahtliku tuletõrje ühingu asutajana, Esperantistide
Ühingu revisjon. kom. ja Asunikkude Riigi rentnikude ja r.
põllup. koonduse osakonna sekretaarina. P. S ka Kuimetsa
Haridusseltsi spordi osakonna asutajana.
Poliitilisel alal: Vallavanema abina, mida praegu
weel olen.
Kirjutatud 25 VI 27 a
Tapal
Püsside äratoomine ja võtmine tema poolt sündis mõni
päev enne punaste lahkumist Pärnust. Üks kord,
näituseks, istusime pataljoni komitee ruumides Rüütli
tn N 47. oli videvik. Komitee akna all punakaart-
lane läks mõõda ilus uus jaapani püss õlal. Rei-
mann ütles mulle ainult, et seda püssi läheb meil
tarvis. Tõusis üles, ajas kasuka selga ja kadus
ruumist nohisedes oma ette. Natukese aja pärast
Reimann tuleb tagasi uus jaapani püss käes. Oli
viimase võtnud punakaartlaselt ära lihtsalt väe-
võimuga. Teised jutustasid veel, et teine kord Reimann
toonud püssi ära Elisapetti kiriku juures postil seis-
valt punakaartlaselt. Nii ta võttis ära lühikese aja
jooksul 5-6 püssi, missugused kõik anti ära
pataljoni. Punakaartlastele ei jäänud muud üle,
kui kõik postil olevad mehed koondada oma staabi
ümbrusesse. (Puls, Lelle, Jaakson ja teiste määles-
tused.)-
Juba kuuldused jõudsid Pärnusse, et saksa sõjaväe
osad tulnud 20 veebruaril Virtsus mannermaale.
Pärnus sundmused arenesid oma soodu edasi.
20 veebruaril 1918a. õhtul 1se diviisi kommisaar Matre-
jev ilmus pataljoni staapi juba teistkordselt, sest
telefoni ühendus oli katkestatud millegi pärast. Sõitis
Pärnusse ühes meie pataljoni esitaja Puusild'iga
et korda majasse jäädavalt seada. Kedagi staabis pole olnud
läinud 11dasse kompaniisse, kus ohwitserid olid koos,
Puusild läinud enda asju komiteesse korraldama.
(G. Puusildi määlestused). Kompaniis Matvejev kü-
sinud väljakutsuvalt, mis otstarbeks ja tagamõttega meil
kompaniides valved ning miks ohwitserid viibivad
ööseti kompaniides, rääkinud veel palju muud ja
nõudnud sõjariistade äraandmist. Vastuseks patal-
Oleks ülitore number! Kujutada
lihtsalt ette Tallinnat ja inimesi,
keda kõike näha wõid, -oo, see on
juba haruldaselt wahwa wärk!
Iseenesest pole ei Tallinn. ega ta ini-
mesed suurt midagi wäärt, täht-
sam on see terakene isiklikku egois-
mi: "waat jälle Tallinnas!" Palju
on seal niisuguseid asju, millest
siin juttugi ei või olla.  - Punased
pommitasid jälle mõisat schrapnel-
lidega. Arvatawaste ei saanud keegi
wiga.
1 mai 1919.
Öösel wõtsime mai üleüldise püssi,
automaatide ja "maksimide" ragi-
naga vastu. Tervitus kestis 3 min.
Täna oodetakse uusi mehi siia jõud-
wat. Tehnilisel roodul tehti uus
staotide projekt walmis. Selle järele
jaguneks 1. rood 3 rühma : III rühma
wanemaks jääks Saar, sama rühma
II jao wanemaks - mina. Jällegi edu!
Prillidel läks ais täna katki. Mis
pataljoni ülem Kolonel Kurvits. Ootel olles kogus ka
kaunis suur rahva hulk meie ümber ja nüüd ilmusgi
oodatud ülemus. Leitnant Holland andis komando parn
joontu ning valvel! "Herrad ohvitserid." astus ülemusele ette
ning tefileeris meie kohale ilmumise ja koosseisu üle
peale selle tervitas meid ülemus ning ka meie vastasime
lõvi häälel. Peale selle pidas veel meile Kolonel Kurvits
kõne järgmiste sõnadega: - Teie uskumata kangelased,
vähe oleks sõnu, millega teid tänada! Teie purustasite
ühiselt kooskõlastatult kolmanda rügimendiga meile
läheneva vaenlase suuruse jõulise väerinde, ning pealegi
vangistastite Viljandi lõuna poolses väravates osa vaenlasi
missugused ka kogu Idalõuna väerindelt esimised sõjavangid
olid. Olgu tervitatud Teie vapramad Viljandimaa lõvid.
Peale tervitus kõned lahkus ülemus ja meile lubati
vähe vabadust, meie vabadust nähes tervitasid meid
Viljandlased lilledega ning peale koos viibimist oli
meile korraldus tehtud Viljandi asunduses olevasse
uutesse lossi asuda. Peagi kõlas komando! Kokku tulla,
mille peale meil ka kohe endid rivisse lõime ning
nüüd algas marsch läbi linna. Uudis himulikke oli
meie ümber ka palju kogunud sest igal ühel oli
kokku põrked ollid mis kergelt lõppesid
Haanja munamäe lahing 20 Märts 1919
Hommik ollli selge kaunis külm ööl udu heljus Wõrumaa
mägede ja kiduvade mändide vahel. Kaugelt paistis Muna
mägi läbi Hommiku hämariku mille kõrge metsa salu
paistis kohutawa warjuna ligimalle jõudes muutis
ühtlasi ka mägi enda kuju ollime jõudnud umbes üks werst
mäelt eemale kus mägetest piiratud orus peatuma jäime
Walmis käske ootama ja täitma ära ühteks piilurite
tagasi saabumist leitnant Olbergi juhatusel läks piilukite
wiie meheline krupp Haanja mõisa mis asub munamäe
jalal. Nagu pärast selgus ollid meie piilukid otse walusaste
kuulipiltuja toru ette sattund kus Leitnant Holberg surmawalt
haawata sai ühtlasi akasid üksik kuulid wingutes
üle meie lentama mis härewust ja häda ohu silma pilku
paanilist õutsust tekitas ulkuwa kuuli läbi sai üks
meie ohwitsertst kergelt käest haawata nii olli juba
kaks ohwitseri reast wälja wiidud ka meil anti käsk
rünnakus walmis olla 2 Eskadroni rühm etes asusime
lähetal olewa waenlase wastu wõitlusesse edasi minema
letsime tühja mõisa eest wanelane olli mõisa maha
jätnud ja asunud munamäe weerule wasak poole muna
mäge kus ühil wäga soodus seisu koht olli, ka meie
läksime läbi mõisa waks poole mõisa lähetal olewa
mäe nõlwaku taha meie kaitse seisu koht kasutades
lootuse poolest palju täbaramaks meid warjas pikk
lame mägi mis siiski parem olli pa kui lausa maa
waenlase tuli mis maad kaudu külwati kutas
meile tabawaks ühtlasi surma küllusest saada
end tagasi hoides ja sihitult laskes olli kasuta töö
parantamata tulli end kõrgemale rihata et
sunnitud
maha jätma meie mehed ollid mis meil kaunis
kõwasti kindlustud olli ollime külas peremehed
meeste näud hiilgasid wõidu rõõmust
Lõpuks ei sa nimetama jätta mis meid Wabatus
sõjas mitmekortse üliwõimu wastu wõidule aitas
wennalik mehe kord ohwitseri ja sõduri wahel
Mobilisatsioon ja lahingutegevuse algus
14 dets 1918 aastal mind mobiliseeriti Pärnus kus teada
sain et Punased juba Pommitawad Tappa linna
Meele olu olli raske ei olnud saanud weel ilmasõja
wäsimusest wälja puhata ühtlasi ollin ka enamus kalduwuse
poolt mis kihutus töö järeltusena wilja kandis. Pärnust
asetati meid Rongile mis meid Tallinna tõi meid
asetati Kreutzwaldi tänawale posti peawalitsuse hoonesse
kus ollin juba Eesti soldat warustus andi endine
Kardani mõõk ja pool kasukad. esimesel Jõulu pühal
ollin Polugu Staapis sideks ja samal õhtul anti meile
uued wene püssid mis jalawäele ollid määratud
puudusid Ratsa karapiinekid samal õhtul olli ka
meie lahkumine Tallinnas waenu wäljale linnast
läbi minne olli rahwast murruna mõlemad Tänawa
ääred täis eks olli toll ajal kahte pidi mõtlejaid
kes soowis meile õnne kes wandus endas meie ära
needimist ja soowis meie puruks löömist õhtu umbes
kella 9 paiku akasime hobuseid wagunites laadima
ja paari tunni töö järele ollime jõudnud lõppule
peagi põnksusid waguni rattad wedur õhkis ees Sõit
päris waenu wälja poole pea wilkusid wiimased Tallinna
tuled ollema warsti wäljal pimedas metsas üksikud
majad maha jäätes sõitsime wastu tumeda tulewiku
sõtta kodumaad kaitsma süda olli raske mul
kurb mingisugune raske kiwi lasus südamel
patsioni valitsuste vahel oli kokkulepe olemas, et
"neutraal maal" elanikkud sõjariistu pidada ei tohi.
Mõlemad puoled ei tunnistanud ka salavedu eriliste
määrustega. "Neutraal maa" elanikkele meeldis sää-
rane peremeheta olukord ja paremat valitsust ei soo-
vitudki. Salakaupitsemisega läksid Narva taguse
maaala elanikud rikkaks mõne kuuga ning iga
põisi klõnnil oli raha külluses peamiselt "tsaari,
duuma, kerenski ja ober-ost rublasi ning saksa
riigimarkasi." Kurgola maaninas tegutsesid kaks
kalakonservi vabrikut "Rudolf Andresson ja
"Kubõschkin" need kalakonservi vabrikud ostsid
ümbruskonna kaluritelt nende püügi üles ning
suitsetatuid raimeid weeti kohale isegi Lavas-
saarest ja mujalt Soome rannast ning need
töötati õli sprottideks ning meriteed mööda
viidi purjekail Peterburgi, säält tagasi toodi
kohte oli siin siis tuli nad kõik läbi külastada ja ka
järele pärida kuidas edenes asjaolu neil siis kui kord
meie vaenlase sõjajõud neid külastas. Palju halbdusi
nendest kanti meile ette ning teatasid ka meile et
meie vaenlased liig harad olla olnud; Alati olivad
nad hirmul olnud et Eestlased on hästi sõjariistus
ning nendega olevad raske võidelda. Kuulates nendelt
sarnaseid seletusi olime meie väga vaimustatud
selle üle, sest lootus nende kartuse üle häratas
ka meile uut elu jõudu. Et hommseks hästi välja magada
otsustasime ka minna preili Bettylt laenatud voodisse
magama jääda. Olin vaevalt end voodisse asetanud
kui keegi tasakesi ukse pihta koputas, mõtlesime kes see
küll veel nii hilja veel võib olla kuid siiski palusin
sisse astuda. Vabandades astusivad kaks preilikest
tuppa ning mina palusin isted võtta. Tähentud
preilikesed olivad sama minu korteri peremehed tütred
Betty ja Olga mõtlesin küll ise endas et mis asjaolu
neid küll nii õhtu hilisel aal siia tõi; Tõesti pidi
see väga tähtis asi olema. Ja nüüd algas prl. Olga
minuga juttu. Olete ehk väsinud tee konnast sell
puhul vabandagem. Meie oleme ju prl. Senny õed
Viljandist lahkumine - kaitseliinile.
Lõue asunduse ja selle ümbruskonda 15. Jaanuaril.
Jaanoari kuu 15. päeval 1919. aastal kell punkt kümme
oli meie Viljandi maakonna vabatahtlikude pataljon
välja arvatud teine kompanii kes juba väerindel asus
terves koosseisus Viljandi lossi ette rivistatud kõige ees
seisis esimene kompanii tema kõrval asus kolmas kompanii
ning kolmandast vassakule neljas kompanii ja lõpude
lõpuks ratsa piilurite komando. Meid saatma oli ilmunud
kogu meie pataljoni side ja staabi komando ning rohkel
arvul Viljandilasi. Peagi ilmus meie ette meie otsekohene
ülemus, Kolonel Kurvits. Tervitates meid ning head
edu soovides algasime meie endid regedele asetama
ja oli kõik valmis siis algas ärasõit. Kogu see
ära lahkumine ilma mingisuguse tseremoniita oli
meile väga kurblik nähtus, isegi puudus meil orkester.
Kes oleks tõstnud nüüd veel meie langenud tuju
Kurvalt ning rõhutud meeleolul asetasime endid
meile määratud küüt hobustele peale ning sõitu
alates lausus mõnigi mehelik mees meie hulgast
Enamlus.
Endine kindel kord oli kadunud. Sõjawäe-
lased uitasid alaliselt linnas ümber, toimeta-
sid miitinguid ja näisid olewat wäga wabad.
Tehti tegemist ainult poliitikaga, kuna sõja-
pidamine oli jäänud tahaplaanile.
Korrawalwe oli linnas nõrk. Politsei ase-
mele oli loodud miilits juhuslisest meeskon-
nast, kes distsipliiniwaeselt töötas ja wahel
sekka streikis, millest miilitsaülem teatas
linnawalitsusele kirjaga, paludes seisukohta
Oktoobri rewolutsiooniga oli pääsenud
wõimule enamline walitsus. Selle walitsuse
nimel hakkas Walgas kohe energiliselt tegutsema
Läti-Wene tööliste ja soldatite täidesaatew komitee.
ta esitas 12 nowembril kategoorilise nõudmise
linnawalitsusele, et see endistele politseiamet-
nikkudele wäljaandmiseks kuuluwad summad
üleannaks Iskolatile - Läti täidesaatwa
komiteele, mida täitmast aga linnawalitsus
loobus.
Kui waimustust tuntsin
Igast poesast ja puust.
Küll paistis nii ilus
Mul taewas ja maa
Kui päikene paistis
Nii õnnis siis ma
Küll lainete kohin
Mull lobustas tööd
Küll lindude laulust
Hing waimustust jõi.
N: 13. Oh kui sa wõid.
Oh kui sa wõid siis ära jätta
Mind mäletamast iialgi
Mu kuju olgu oht ehk aade
Wii kaasa kunni hauani
Siis minu laewukene jõuab
Ma ilma merel kergemalt
Öö pimetusest läbi jõuab
Ja pääseb maru mullu alt.
hotellist. Uitasin weel linnas ringi
ja ostsin ühte-tiest kribu-krabu
kraami. Wõtsin ühes P. Kalliti jaoks.
Kella 9 aegus olin jaamas. Ostsin wärs-
keid Kodulinna ajalehti. Uudiseid
laialt: Wene Nõukogude Wabariik
on meile, Läti ja Leedu walitsustele
rahuettepaneku teinud. Ka Soome ja
Poolamaa on sarnased saanud. Selle
asjus olid läbirääkimised ranna-
riikide esitajate wahel Riias ja
Tallinnas. Enne reisijate rongi mine-
kut läks meie rahusaatkonna rong
Isborski, kust autodega edasi Pihkwa
sõidetakse, missugune punkt lõp-
likult rahuläbirääkimiste kohaks on
määratud. Saab siis nüüd näha, mis
tagajärjed sellel ettewõttel on? Oleks õige
huwitav korraks jälle rahu jalale
saada. Sõditud on küll, aeg oleks
ka puhata juba. Nii siis ootame
weel mõned päewad. Kella 1/2 11 ajal
sõitsime Walgast wälja, Antslas ja
Wõrus sai tublisti söödud. Wõrust
Salatsi jõe ääres viibisime umbes
ühe nädala. Elul seal ei olnud vi-
ga, hoolimata punaste igapäevaseist
pommitamisvalanguist. Kasutasime ka
ümberkaudseid talusid toidupoolise
hankimiseks. Kord toodi kusagilt
talust mullikas toidujatkuks. Kaas-
õpilane Siimson kui lihuniku poeg
pidi selle tapma. Siimson hankis
endale kusagilt vana kirve, aga
igakord kui tahtis mullikale hoopi
anda, keeras mullikas pead ja vaa-
tas oma tapjale otsa. Siimson lõi,
kuid igakord mööda ja naeru oli
ümberringi laiast. Viimaks Viljandi
Maasing
poiss Madisega lõi mullika maha.