Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
elukoht Kooli uul.nr.7. Tartu-s. Käesolev palvekiri on tempel-
maksust vaba Eesti Maapanga põhikirja (RT 91 - 1934) § 6 põhjal.
Ots.
Kinnistuste päewaraamatust
kümme krooni (10 kr. -s.) 1/4 % veksli tasu ja üheksakümmend üks krooni
62 senti (91 kr. 62 s.) kohtu- ja asjaajamiskulusid. Tartu-Võru rahu-
kogu alaline liige P.Poom.
See veksel ühes sunnitäite pealkirjaga on Tartu Eesti Laenu ja
Hoiu Ühisuse volinikule vann.adv. Theodor Kanemägi'le välja antud.
Tempelmaks 25 snt. ja kantseleilõiv 25 snt. tasutud.
Täitmise selle otsuse järele panen Otepää jsk. kohtupristavi peale.
Tartus, 8.augustil 1932.a.nr.246-V. Tartu-Võru rahukogu alaline
liige P.Poom. (P).-
Märkus: Teateleht kohtu sundotsuse täitmise üle on kostjale
Eduard Grünfeldt'ile kätteantud 28.septembril 1932.a.
Otepääs, 25.veebruar 1933.a.Nr. 454. Otepää jsk. Kohtupristav:
Vichvelin. (P).-
Aktilõivu kr. 5.- Tempelmaksu Kr. 40.- 30.Märts 1933.Kassa reg.
nr. 31847 all makstud. Kassapidaja : (allkiri tundmatu ja mitteloetav)
Ametnik (tundmatu ja mitteloetav allkiri). 1.kv. 399961. (P).-
Waata päewaraamat 1933 a. No 2062.
T. m. 4984.
30.MRZ. 1933.
Tartu osakond
Tulude vastuvõtja-asutuse nimetus
[30. März 1933] 193 a. Kassa sissetuleku registri järjekorra nr 31847-
Kviitung.
Kr. 45 -
Seeria B nr. 399961
Kellelt ja kelle arvel Tartu Eesti L-Hoiu ühisuse wolinik
vann. adw abi Johan Lagus.
Tulude nimetus akti lõimu ptk 7 § 3 nr. 5.
tempelmaksu p.k. 7 § 1b nr. 40 - Hans Orow'i ja
E. Grüpteldti poolt käljaantud nr 4000 - suuruse prot.
weksli kohtulikuks hüpoteegiks tegemise asjus.
Kr. Nelikümmendviis
Laekahoidja
Tsiviil akt nr. 938-I- 1929 a.
I. kohtu aste
30 SEP.1931
No 5293
Eesti Vabariigi nimel.
1929 aastal, detsembri kuu "13" päeval.
Tartu - Võru Rahukogu Tsiviilosakond järgmises koosseisus:
Eesistuja: al. liige K. Mätlik, -
Kohtuliikmed: A. Väärsi ja K. Tassa, -
ja Sekretäri as. E. Sillasoo
juuresolekul
läbivaadanud esimese astme kohtuna avalikul kohtuistungil Herman Schmalzi
nõudmise Julie Lohuaru vastu 2060 kr. suuruses,
ostu müügi lepingu tühistamise pärast,
muuseas määras:
... 2) Käesolevas asjas 19. septembril 1928 a. tehtud
Rahukogu määrus, millega käesolev nõudmine on
kindlustatud kahetuhande kuuekümne /2060/ krooni
suuruses nõudekindlustamise märkuse sissekandmise
läbi Meeksi vallas asuva "Harma N 2", kinn. N 202,
talu kinnistusregistri osasse, - ära muuta.
Teatis: täiteleht nõude kindlustamise kohta on
21. septembril 1928 a. N 7411 all välja antud nõudja
Herman Schmalzi volinikule vann. adv.  J. Ostrat'ile.
Vorm 128.
4703
18. VI 1920 N: 443
Tartu-Wõru kreposti jaoskonda
Peeter Adami p. Goldbergi
wolinikku Konrad Tarraski
kes elab Tartus, Wabriku tän,
N5 - palwe.
Palun kreposti jaoskonda süü suures olewate kui
ka juba enne esitatud dokumentide põhjal awada
kreposti raamatu registris iseäraline osa minu
wolitaja Peeter Goldbergi päralt olewa talu koha
Lisettentali jaoks.- mis asub endiste Kiidjärwe
mõisa talumaade piirkonnas Wastse-Kuuste
Wallas Tartu maakonnas. Nimetatud talu
on üks osa sellest talude-kogust, mis minu
wolitaja wana isa, Madis Laatsi päralt oli
ja Tartu maakonna talumaade wana registri
kõides I. fol. 182 hüpoteegi üksusena üles tä-
talude nimetuse all.
Aja jooksul läksiwad need talud ja nende osad
Madis Laatsi pärijatele üle, muuseas ka minu woli-
tajale päranduse teel, nagu akti juures olewast kohtu-
otsusest näha, ja ülewal nimetatud kreposti üksu-
sest saiwad eraldatud talud Tikkota,-Weski
10 tal. 4 50/112 kr. suuruses ongi, nagu plaanidest
T.m. /4440
4., Valga not. H. Tuul'e palwe see osa,
milles ta pealub kinnistustegistrist kustutada krunti
kinnistu No 226 koormav põline kruntrent 27 rubla
suuruses aastas ja krunti, kinnistu No 428, koormav
põline kruntrent 20 rubla suuruses aastas.
jätta Not. sead §§ 351-354 juhatusel
tagajärjeta, sest et mainitud kruntide
osadesse kinnistusregistris põlist kruntrenti
koormatisena pole kantud.
5, Valga maksuametile saata esitatud
lepingust ärakiri riigimaksude arves-
tamise kontrollimiseks, sest lepingu-
aluste kruntide seadusliku hinna
väljaarvamisel pole silmas peetud Algkirjaga
pärandusmaksu sead. § 33 nõuet.
KOHTU- JA SISEMINISTEERIUM
Valga not. H. Tuule'le
Tartu-Valga
1. juunil 1934
No 141
Tartu-Valga Kinnistusjaoskonna kantselei
"30" mail 1934
saadab Teile juuresoleva kinnistusakti nr.
Nr 9326
9285.
ja palub käesolevat kaaskirja tagasi saates
kättesaamisest teatada.
Kinnistu nr. 266, 428.
Kinnistusjaoskonna sekretär:
Vlk.
Jagu 4, lahter 3.
1. 1940. a. 12. jaanuaril nr. 134. 1939.a. 29. septembril nr.
5036. all viieteistkümne tuhande (15.000) krooni
suuruses kinnistatud obligatsiooni täienduseks
Pikalaenu Panga kui võlausaldaja ja Alice
Kuperjanov'i kui võlgniku vahel 1940. a. 10. jaa-
nuaril sõlmitud lepingu § 3 põhjal on võlgnik
kohustunud maksma Pikalaenu Pangale int-
ressideks ja laenu kustutuseks 9 1/4% aastas
alglaenust kuni laenu lõpuliku tasumiseni,
kusjuures intress võla saldo pealt on 7%
1932a.
märtsi
Luise Nuut'i kirjalik sealses
Ostu-müügi
eraldada Wäike-Kongota "Käo-
leping kolme
Mikko" maakohast (M.nr. 113)
ärakirjaga,
plaan ja
ha suurune hooneteta. Maasiku
katastritunnistu
N32" maakoht tuua omandu-
seks kandes tähendatud maakoha
registri osa vastavasse lahtrisse lep.
§ 4. väljendatud teo-orjes, ning
M. nr. kõide XIX, osa 2438.
Kantseleilõivu
kaheksa kroo
- " - I, " 113.
1932 a. märtsi kuu 12 päewal No 2230 all on otsustatud
1. esitatud leping lisada mõisamaade
kinnistusraamatu ja teised dokumendid wastawa aktsi juure:
2. tähendatud kinnisturaamatu
registris, köide XIX avada Väike -
eraldatud krundile "Maasiku N 32", Tartumaal,
uus osa kinnistu 2458
3. sellesse osasse, jagu, lahter 1, teha järgmine sisse-
kanne
1932 a. 12 märtsil Nr. 2230 Katastritunnistuse järgi 1932 a.
5. märtsist No. E328. on käesolevasse osasse kuuluva maaük-
suse pindala wiis ja kolmsada kaheksakümmend
seitse tuhandikku (5,387) hektaari ning
maksealune puhas sissetulek kakskümmend
rubla 32 kopikat (20 rbl. 32 kop.) (M. nr 113)
1/. samasse osasse, jagu 2. lahter / teha järamine sissekanne:
1932.a. 12 märtsil nr. 2230. ostu-müügi lepingu põhjal
Luise (Louise)-1932. a. 10 märtsist (M.nr. k.r.1932 nr. 76.) on see kinnisvara
Antonie
omanduseks. Ostuhind ükstuhat wiissada (1500)
krooni.
5. samasse osasse, jagu 3, lahter 1, teha järgmine sissekanne:
1932a. 12 märtsil N2230 Tänasel päeval No 2230 all
kinnistatud lepingu § 4 põhjal (M.nr.kr. 1932a. N76)
on "Käo-Mikko" kohast Kusta Käärile iseseisvaks
üksuseks eraldatava "Kuusiku No 30" krundi omanikkudel
ja elanikkudel õigus jäädavalt tasuta kasutada läbi-
käiguks ja - sõiduks teed, mis on märgitud käesolevasse
osasse kuuluva krundi plaanil ja viib kongota-
Elva maanteelt "Kuusiku No 30" krundile.-
6 mõisamaale kinnisturaamatu registrisse köide I.
osa 113 jagu 1, lahter 2, teha järgmine sissekanne:
1932 12 märtsil No 2230 Ostu lepingu põhjal 1932
10 märtsist (M.m. k.-r. 1932a. No 76.) on sellest kinniswarast
5, 287 ha maad ("Мaasiku N32". M. nr 2458.)
23 FEB.1932
Nr. 1660
13. veebruaril 1932 a. Tartu 3. jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud Peeter Kondrati palve -
nõudmise kindlus-
tamise kohta Linda Sternfeldti ja Karl
Sternfeldti - vastu 1000. kr. - s.
suuruses summas, sellep. ja Ts. kp. S. 1823 ja järgm. juhat.
Nõudja Peeter kondrat'i nõudmist kostjate
Linda Sternfeldt'i ja surnud Karl Jaani p.
Sternfeldti vastu kindlustada ühetuhande
/1000/ krooni suuruses summas kindlus-
tusmärkuse sissekandmisega Tartu-Valga
kinnistusjaokonna raamatusse hüpo-
teegi järjekorras kostja surnud Karl Stern-
feldt´i nimel olevale ja temale kuulu-
vale ning Tartumaal, Tähtvere vallas
asuvale talukohale "Raja nr. 28a", kinnis-
tu nr. 4553.-
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. § 1852 põhjal.
"13" veebruaril 1932a. Tartu 3. jaoskonna
täita täpselt seda otsust, aga kohalisi võime, politseid ja kaitseväge, anda oma kaasabi kohtuotsuse täitjale
Otsuse täitmise panen
jaoskonna kohtupristavi peale
See täiteleht on välja antud kandja vol. vann. adv. Voldemar klaus'ile
esitamiseks Tartu-Valga kinnistusjaokonnale täitmiseks
kellelt sisse nõutud 25 s. kantselei- ja 25 s. tempelmaksu. Parandud: "1832"
Valga Seltskondliku Ühingu juhatuse
Eesti kodanikkude juhatuse esimehe Paul
Tretjakov'i ja juhatuse liikmete - kirjatoimeta-
ja Jaan Grivin'i, Johan-Robert Janson'i,
Peeter-Hermann Bindža, Mihkel Militsa, Karl
Starke, August Linde, Andrei Ragise, Jaan
Krumin'i, Eduard-Julius, Meeks'i Julius
Radsini Theodor Birit'i, Karl-Voldemar
Kasek'i ja Paul-Julius Kaseki isikus, kes
oma koosolekuid peab Valga Seltskondliku
ühingu ruumides Valgas, Kesk tänaval
No10, ja kes toimib Valga Seltskondliku
Ühingu nimel,
Valga Seltskondliku Ühingu juhatus teatab seega kin-
nistusjaokonnale, et Valga Seltskondliku Ühingu, kui Valga lin-
nas, Kesk tänaval asuva kinnisvara, kinnistu No 22, koosseisu
kuuluva kahekordse puust elumaja ja selle juurdeehituse - teaat-
risaali üürniku, poolt takistusi ei ole tähendatud kinnisvara
koosseisust Aia tänaval asuva hooneteta krundi, mille pind-
ala maamõõtja A. Pullerits'i poolt 1934.a. valmistatud ja Valga
linnavalitsuse poolt 17. detsembril 1934.a. No 1718 all kinnitatud
plaani järgi on 0,0624 hektaari ehk 624 ruutmeetrit, eralda
miseks ja müümiseks Eesti Pangale - liitmiseke viimasele
kuuluva ja Valga linnas, Aia tänaval asuva kinnisvara.
kinnistu. No 601, koosseisu vabana üürilepingu põhjal 9. veeb-
ruarist 1934.a. Valga Seltskondliku Ühingu kasuks 16. veebrua
ril 1934. a. No 942 all kinnistatud koormatisest - üüriõigusest.
sest selle krundi eraldamine ei riku Valga Seltskondliku Ühin-
gu õigusi.
Valgas, Jaanuarikuu 9. päeval 1935. a.
Valga Seltskondliku ühingu juhatus:
Hans Uibo woliniku vann.adv. abi
1934. a. Johannes Tuul'e - T. W. Rahu
kogu mää
ruse ärakiri
kirjalik palve 1934. a. 5 märtsist kus-
(M.m. 17831:1) 1917 a. 21. jaanuaril
N120 all kinnistatud 1600 rbl.
üks kroon viis-
suurune obligatsioon ja 2)
kümmend senti.
21. jaanuarist N 119.
M. m. kõide XII, osa 1783.
1934.a.
märtsi kuu 9 päeval nr 1433 all on otsustatud:
1. Esitatud määra ärakiri lisada vastava akti
2. mõisamaar kinnistusraamatu
registrisse, köide XII, osa 1783,
jagu 4, lahter 4, teha järgmine sissekanne.
1934. a. 9. märtsil nr. 1433 T.-W. Rahukogu
seaduse järsse astunud määruse põhjal 1933a.
8- detsembrist on kustutatud ühetuhande
kuuesaja (1600) rubla suuruse 1917 a.
21 jaanuaril N 120. all kinnistatud
obligatsion.
sissekanne.
1934 a. 9. märtsil N 1433 kinnisvara
Dagmar Univer'i voliniku
Vann. adv. Johannes Viik'i.
15 NOV 1934
elukoht Tartus, Gus
6570
tav-Adolfi nr. 10
Palun juurelis. täitelehe põhjal kinnistada
Eduard Grünfeldt'ile kuuluvale. Kirepi "Päiva
nr. 38.“ talule (Tm. 4984.) Dagmar Hansu t. Uni-
ver'i kasuks kohtulik pandiõigus 900 kr. suu-
ruses ühes protsentide ja kuludega ning 1933.a.
4. märtsil nr. 1284 all sisse kantud nõudekind-
lustusmärkuse asemele ja vanusega.- Ühtlasi
palun täiteleht kinnistusaktina minule ta-
gasi anda -
Lisa: kantseleilõivu Kr. 3.-; tempelmaksu Kr. 0,50 ;
täiteleht kahe ärakirjaga, lõivude
kviitung.
Tartus,"15" novembril 1934.a.
Not. reg. No 4695. - Tuhande üheksasaja kolmekümne neljan-
dal aastal novembri kuu viieteistkümnendal päeval on
minule, Tartu - Valga Kinnistusjaoskonna Sekretärile Jüri Ots'ale,
palvekirja - avaldanud ja oma käega
alla kirjutanud minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimas-
Eesti Vabariigi kodanik vann.adv. Johannes Viik, - elukoht
Tartus, Gustav-Adolfi nr.10., - kes toimib Dagmar Hansu t. Uni-
ver'i volinikuna ning kes minule esitas: 1) algvolikirja, mis
temale, Johannes Viik'ile, käesoleva palvekirja avaldamise õiguse-
Kinnistu nr. 5027.
Uderna "Kana No 21a" talust (T.m. 4490) eraldatud
maakoht "Kaasiku No 21b" - Tartumaal.
Kinniswara koosseis (Jagu i, lahter i).
1. 1930. 23 augustil N. 3647. katastritunnistuse järgi 1930 a.
15 juulist Nr. 2821-29 on käesolevasse osasse kuuluva maaük-
suse pindala seite ja nelisada nelikümmend
tuhandikku (7,440) hektaari, maksualune
puhas sissetulek kakskümmend kolm rubla.
86 kopikat (23 rbl. 86 kop.) ning maawäärtus
wiis taalrit 66 72/112 krossi (5 taalr. 66 72/112 kr.)
(T. m.4490).
Omanik (Jagu 2, lahter i).
1. 1930 a. 23 augustil Nr. 3647. Ostu müügi lepingu põhjal
1930 a. 23 augustist (T.m.k.-r. 1930 a. Nr 786) on see kinniswara
kinnistatud Karl Peetri p. Sööt'i
omanduseks. Ostuhind üks tuhat wiissada
(1500) krooni -
Wõlad (Jagu 4, lahter 1.)
1. 1925a 4 aprillil Nr 778 obligatsiooni põhjal
28 märtsist. 1925a. T. m. kr. 1925a. Nr. 197
on kinnistatud Anna Johani tr. Wiirasson'i sünd. Ratnik ja Ado
Hansu p. Wiirasson'i kasuks pandiõigus ühesaja.
suuruses, ühe tuhande wiiesaja
(1500) eesti kuldkrooni wäärtuses kaheteistkümne
protsendiga aastas. "Ülekantud osast No 4490. Waata
päewaraamat No 3647-1930 a. 23 augustist.
2. 1928 a. 25 weebruaril Nr 751 Wõlako
hustuse põhjal 1928 a. 20 weebruarist
(T. m. k-r. 1928a. No 711) on kinnista
tud Eesti Maapanga kasuks
üldlaenu kindlustuseks
pandiõigus ühe tuhande --- 1000 kr.
krooni
suuruses, wõlakohustuses määratud prot-
sentidega ja tingimustega. "Ülekantud Not. Sead.
§ 311 põhjal osast No 4490. waata
päewaraamat No 3647-1930 a. 23 augustist
Filip Parmanni wolimiku vann.
täiteleht
1936.a.
adw Paul Kunnus'e
kirjalik palve, kindlustada esitatud
täitelehe põhjal Filip Par-
manni tulevane nõudmine
Karl Pihlak'u ja Alide
Pihlak'u wastu 5750 krooni.
suurruses summas omandus-
õiguse tunnustamise pärast
keelumärkuse sissekandmisega.
kinnistusregistrisse. Wara
"Söödi No 70" talu (T.m. 5419)
osasse selles, et kostjad seda
kohta wõõrandada ega wõlgadega
koormata ei saa.
T. m. köide XLII, osa 5419
1936.a. detsembri kuu 18 päeval nr. 7601 all on otsustatud:
1. Esitatud täiteleht lisada vastava akti juure ja
2. talumaade kinnistusraamatu
Tartu maakonna registrisse, köide XLII
osa 5419, jagu 2, lahter 2, sissekanda järgmine märkus:
1936.a. 18 detsembril nr.7601 Tartu 6 jaoskonna -
kohtuniku täitelehe põhjal 1936 a. 17 detsembrist
No 634. on kindlustatud Filip Parmanni
tulevane nõudmine Karl Pihlak'u ja
Aliide Pihlak'u wastu wiie tuhande ühe
saja wiiekümne (5150) krooni suuruses, oman-
dusõiguse tunnustamise pärast.
Märkus.
täiteleht.
Tartus, "23." veebruaril 1937a.
Not. reg. No 757 - Tuhunde üheksasaja kolmekümne seitsmen-
dal aastal veebruari kuu kahekümne kolmandal päeval on
minule. Tartu - Valga Kinnistusjaoskonna Sekretärile Jüri Ots'ale,
alla kirjutanud minule isiklikult tun tud õigus- ja teguvõimas
Eesti Vabariigi kodanik vann.adv. Paul Kunnus, kelle elukoht
Võidu uul. nr. 21. Tartus ja kes toimib Filip Parmann'i voli-
nikuna. Tempelmaks 90 senti on markides kustutatud.
sekretär
Karl Schmidt'i ja
Osvald Kolk'i
elukoht esimesel. Eha tn. N23.-
ja teisel Kesk tn. N 35. Tartus,
5523
Palume juurde lisatud ostu-müügi lepingu
ja plaani põhjal eraldada Tartus kinnistau 918
( M. nr. ) all asuva kinnisvara koosseisust uueks.
iseseisvaks. hüpoteegiüksuseks ja kinnistada. Oswald
Kolk'i nimele 948 uutmeetri suurune krunt, kanda
§ 7. tingitud servituudi ning ülekandes ka uuele
üksusele kinnistule. N 918. 1908. a. 29. novembril.
N 3653. all kinnistatud obligatsiooni 605 rubla
suurune jääk ja 1908 a. 20. Septembril N 2625 all
kinnistule N 918 kantud rendiõigused ning
anda välja Oswald Kolk'ile kinnitusakt
ühtlasi palume kanda kinnisturegistrisse jäägi pinnaandmed
ja obrokimaksu suuruse
Lisa: aktilõivu kr.- kantseleilõivu kr. 8.-; tempelmaksu Kr. 0,20
leping kolme ärakirjaga, kaks plaani ja...
lõivude kviitung.-
Tartus," 3." Septembril 1938 a.
Oswald Kolk.
1938. aasta septembri kuu 3 päeval. Not. reg. nr. 3118.-
alla kirjutanud minule isiklikult tundmata õigus- ja teguvõimsad
Eesti kodanik ud: Karl Juhani p. Schmidt ja Osvald Mihkli p.
Kolk, elukoht esimesel Eha tän. nr. 23- ja teisel Kesk tän.
nr. 35 Tartus, kes minule oma isikutõenduseks esitasid isikutun-
nistused, mis välja antud: Tartu linna 2.jaoskonna Politseikomis-
30 MRZ 1933
(Tulude vastuvõtja-asutuse nimetus)
Nr. 2061
["30. März 1933] 193 a. Kassa sissetuleku registri järjekorra nr. 31846,
Kr. 45.-
Kellelt ja kelle arvel Tartu Eesti Laenu - Hoiu Ühisuse
vol. adw. Johann Lagus.
Tulude nimetus aktilõivu ptk. 7 § 3 m. 5 -
tempelmaksu ptk. 7 §. 1 b m 40 - Hans Orav'a ja
Ed. Grünfeldt'i poolt wäljaantud, nr 4000-suur. prot.
veksli kohtulikuks hüpoteegiks tegemise asjus.
Nelikümmend wiis
Poom läbi waadanud Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse nõudmise Hans Orawa
Eduard Grünfeldt'i, Herman Sumberg'i ja Hugo Naaris'e wastu sunnitäite
korras ja käsitades Ts.Kp.S. §§ 161 ja 368 " - "
sisse nõuda sunnitäite korras solidaarselt Hans Oraw alt, Eduard Grünfeldti
ilt, Herman Sumberg'lt ja Hugo Naaris'elt Tartu Eesti Laenu ja Hoiu Ühi-
suse kasuks weksli järele 29. juulist 1931.a. tähtajaga ettenäitamisel
19 - a., mis protestitud Tartu notari I.Reiman'i kontoris 30. juulil 1932a.
reg.nr. 5253 all,nelituhat krooni (4000kr.-s) kapitalwõlga ühes 8 % aas-
27 FEB.1933
"27" veebruaril 1933.a. Tartu 3 - jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud
Aleksander Univer'i palve nõudmise
eelkindlustamise üle -
Eduard Günfeldt´i ja Hans Orava 900 kr. - s.
TS. kp. S. § 1823 juhat.
Nõudja Aleksander Univer'i nõudmist Eduard
Grünfeldt'i ja Hans Orava vastu kindlustada üheksa-
kindlustus
saja (900) krooni suuruses summas märkuse sisse-
kandmisega Tartu-Valga kinnistus jsk. registrisse hüpoteegi-
lise võla vanuse järjekorras Eduard Jaani p. Grünfeldt'i
päralt olevale Tartumaa Kirepi vallas asuwast Tamme
Rüütli ja Päiva" NoNo 33, 38, 39 talust (T. m. 7) eraldatud maa-
kohale "Päeva No 38," kinn. nr. 4984.
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. § 1832 põhjal.
27. veebruaril 1933.a. Tartu 3 - jaoskonna
täita täpsalt seda otsust, aga kohalisi võime, politseid ja kaitseväge, anda oma kaasabi kohtuotsuse
täitjale ilma viivituseta.
Otsuse täitmise panen jaoskonna kohtupristavi peale.
See täiteleht on välja antud nõudja vol. v.a. a. Artur Parts'ile
kellelt sisse nõutud 25 s. kantselei ja 30 s. tempelmaksu - täitmiseks
esitamiseks Tartu-Väega kinnistus jsk. - täitmiseks
kust: "hoiu". peale kirj: "kindlustus"
Eelkontraht.
Sellega olgu teada et mina herra Oskar von Stryk
Wana-Anzla walla liikmele Jaan Pödder'ile Laatre
wallas olewa Marimöisa talu maamöötja,
Heinrich Dofeld'i poolt ära määratud piiride
järele wäljawötte Laatre walla tarwitada.
ära määratud tükk maad 1 Thaler 16 Grossi suur mis
mitte ühes ei müüda waid jäeb herra minija omaduseks,
8600 Rubla, kirjutan kaheksa tuhat kuussada Rubla
eest ära olen müünud ja et Jaan Pödder ni-
mitatud talu eest käsiraha 3000 Rubla kirjutan
kolmtuhat Rubla minu kätte äramaksnud on.
Jaan Pödder vötab oma pääle kõik Mari-
möisa talu pääl olevad kui ka need mis weel
tulla wõiwad, majamaksud ja kohustused
omal kulul ära öientada.
Kui nüüdne Marimöisatalu rentnik
oma eestõigust Marimöisatalukohta mitte
makswaks ei tunnista, siis on Jaan Pödder
kohustatud rentnikule omalt poolt seadusliku
kahjutasu maksma; nii sama kõikide tema
poolt ette wõetud parantuste eest selles talus
on J. Pödder'il rentnikule wälja maksta.
Peaks nüüdse rentniku poolt tänasest
päewast pääle kuni 23 Aprillini 1910 aast Mari-
möisa talule mingisugust kahju tehtama
siis on J. Pödderil öigus Marimöisa talu rentniku
käest tasu nõuda; aga ommeti nii et herra Or. Stryk selle
protsessi sisse tömmatud ei tohi saada
Järeljäew kapitali wölg 5600 Rubla mis Jaan Pödderil weel
maksta jäeb saab kokulepimise järele osalt läbi Kredit-
kassa ja Oblicationides makstud.
Wöla päält wöetaw 5% (wiis %) tuleb poole aasta
kaupa järele ära maksta.
Jahipidamise öigus jäeb möisale ja nimelt pää-
möisale "Folk" ja J. Pödderil ei ole mitte öigust
Marimöisa talu platsi pääl jahti pidada
13. veebruaril 1932. Tartu 3. jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud Peeter Kandaati palve
nõudmise kindlusta-
mise üle Linda Sternfeldti ja surn. Karl Stern-
feldti päranduse tombu vastu 340. kr. - s.
suuruses summas, sellep. ja Ts. kp. S. § 1823 ja järgm. juhat.
nõudja Peeter Kondrat'i nõudmist kostjate
Linda Sternfeldt'i ja surnud Karl Sternfeldti
päranduse tombu vastu kindlustada kolme-
saja neljakümne ./.340./. krooni suuruses
summas kindlustusmärkuse sissekandmisega
Tartu-Valga kinnistus jaoskonna raamatusse.
hüpoteegi järjekorras kostja surnud Karl
Jaani p. Sternfeldti nimel olevale ja te-
male kuuluvale ning Tartumaal, Tähtwere
vallas, asuvale talukohale "Raja nr. 28a,"
kinnistu nr. 4553. all.
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. § 1832 põhjal
"See täiteleht on välja antud nõudja vol. vann. adv. Voldemar Klaus'ile
esitamiseks Tartu-Valga kinnistusjaokonnale, täitmiseks,
kellelt sisse nõutud 25 s. kantselei- ja 25 s. tempelmaksu. Parandud: "1832".-
(T. m. k-r. 1931 a. No 625) on kinnista
ehitus - laenu kindlustuseks
pandlõigus seitsmesaja
viiekümne krooni
suuruses, wõlakohustuses määratud prot
sentidega ja tingimustega.750 kr.
4. 1933 a. 3 novembril No 6239. Wõla-
kohustuse põhjal 1933 a. 1. novembrist
(T.m. k-r. 1933a. No 728) on kinnis-
tatud Eesti Wabariigi kasuks
pandiõigus seitsmesaja kahekümne
viie krooni suuruses, wõlakohustuses
määratud protsentidega ja tingimustega. 725 kr.
1928 a. 3 märtsil No 893.- 1925 a. 4 aprillil No 778 ja
779 all kogusumma 150.000 marga suuruses. 1500
Eesti kuldkrooni wäärtuses kinnistatud kahe obli-
gatsiooni waldaja blanko-pealkirja põhjal Peeter
Jaani p. Epler on pealkirjaga 1928 a. 1 märtsist
wastavatel kinnistus aktidel andnud hüpoteegilises
wanuses tingimusteta eesõiguse tähendatud obligatsi.
nide eest Eesti Maapanga kasuks 1928 a. 25 weebruari
No 751 all kinnistatud ühe tuhandi (1000) krooni
suunusele laenule: "Ülekantud" Not. Sead. §9II põhjal
osast No 4490. Waata päewaraamat No 3647-1930a.
23 august ost.
2/ ->
2) Karl Peetri pg. Sööt ja 3) Rudolf Kristjani
pg. Treiel, - elukoht kõigil Uderna vallas Tartu-
maal, - kes minule oma isikutõenduseks esitasid
isikutunnistused, mis välja antud: Kahkva val-
lavalitsuselt 1922.a. 30. detsembril isikutunnistuse.
nr. 006474. all Jaan Leppund'ile ja Uderna valla-
valitsuselt 1921.a. 7. jaanuaril nr. 834. all Karl
Sööt'ile ning 1925. a. 3. detsembril nr. 46. all Rudolf
Treiel'ile.
Tempelmaks185 senti tasutud ja kustutatud markides
käesoleval aktil.
UDERNA
22 AUG. 1930
Nr 3647
WALLAWALITSUS
Tartu maakond
märtsil 1930
No 250
Antud Uderna vallavalitsuse
Üle Elwa.
poolt Karl Sööt'ile selle üle,
et tema 1maist 1925 a. kuni käesoleva ajani
on kasutanud Kana talu maast
maad osaliselt
Vahele kirjutud: "1 maist" uskuda.
T. m. 5027.
2, 1933 a. 20 mail nr. 3076. Sellele
kinnistule Eesti Maapanga
kasuks 1931a. 11 juulil No 3640 all
kinnistatud wõlale. Seitsmesaja
wiiekümne (750) krooni
suuruses kustab August Tilger'i
- kui obligatsiooni
waldaja pealkirja - põhjal 1933 a. 19 maist
- wastaval - kinnistusaktil -
tingimusteta eesõigus hüpoteegilises wanu-
ses - obligatsiooni ees ühe tuhande
wiieseja (1500) krooni suuruses,
mis esialgu kinnistatud.
Uderna "Kana No 21a", kin-
nistu No 4490, talu peale 1925a. 4 aprillil No 778 all ning
1930a. 23 augustil No 3647.
all käesolewasse osasse
kuuluwale kinnistule üle.
kautud.
22 AUG 1930
3648
Tartu - Valga Kinnistusosakonnale
Jaan Leppund'i, Karl Sööti ja
Rudolf Treiel'i
elukoht kõigil Uderna
vallas, Tartumaal;
(ja plaanide
Palume juurelisatud: 1) ostu müügi lepingu põhjal eraldada
Uderna "Kana N 21a" (T.m. 4490) tulu koosseisest "Kaasiku N 21b"
talu ja kinnistada Karl Sööt'i omanduseks, ja peale selle kinnistada
"Kana N 21a (T.m. 4490) talu jäänus Rudolf Treiel'i omandu-
seks tehes kinnistusregistrisse lep. § 3 vastav omanduse õiguse
kitsendus, ja 2) obligatsiooni põhjal kinnistada "Kana N 21a"
talu peale Kristjan ja Anna Treieli kasuks pandi õigus 1000 kr
suuruses, ning kinnistusaktid välja anda: lepingust Karl
Söötile ja Rudolf Treiel'ile ja obligatsioonist Kristjan Treiel'ile
Lisa: kantseleilõivu Kr. 14.- ; tempelmaksu Kr. 0,75 ;
aktilõivu kr. - leping nelja ärakirjaga, kaks plaani, kaks kalastri-
tunnistust, üks vakuraamatu lisaleht, Uderna vallavalitsuse tunnistus N 250
3. III 1930a. Eesti Maapanga luba ja obligatsioon kahe ärakirjaga.
Tartus, "20 augustil 1930.a. juure kirjutatud:
"ja plaanide"
Karl Peetri p. Sööt.
Rudolf Kristjani p. Treiel
Reg. No 4756. Tuhande üheksasaja kolmekümnendal
aastal augusti kuu kahekümnendal päewal on
minule, Tartu-Walga Kinnistusjaokonna Sekretärile,
Jaan Pehap'ile, nimetatud Kinnistusjaoskonnas Tartus-
Weski tän. Nr. 32, käesolewa palvekirja
awaldanud ja oma käega alla kirjutanud minule isik-
likult tundmata õigus- ja tegewõimsad Eesti Wabarii-
gi kodanikud: 1) Jaan Gustavi pg. Leppund,
2) Karl
1935. aasta Jaanuarikuu 9. päeval. Not. reg. No 53.
Mina, allakirjutanu, avalik notar Hans Tuul Valgas, kelle kontor
Vabaduse tänaval No 6, tõendan, et eelseisva teadaande on minule tões-
tamiseks esitanud Valgas, Kesk tänaval No10 - kuhu mina sellekoha
sel kutsel ilmusin.- Valga Seltskondliku ühingu juhatus
minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimsate Eesti kodanikkude juhatuse
esimehe Paul Tretjakovi ja juhatuse liikmete - kirjatoimetaja Jaan Grivin'i
Johan -Robert Janson'i, Peeter Hermann Bindža, Mihkel Militsa, Karl Starke
August Linde, Andrei Ragis'e, Jaan Krumin'i, Eduard - Julius Meeks'i, Julius
Radsin'i, Theodor Birit'i Karl-Voldemar Kasek'i ja Paul - Julius Kasek'i
isikus, kes oma koosolekuid peab sealsamas, kes toimib Valga Seltskond-
liku Ühingu nimel ja kes minule siinjuures algkirjades esitanud: 1) Tartu
Võru rahukogu registreerimise osakonna 18. augusti 1923.a. otsusel No 1772. all
registreeritud Valga Seltskondliku Ühingu põhikirja ühes siseministri 15. au-
gusti 1927.a. otsusel ja kohtu- ja siseministri 22. veebruari 1930. a. otsusel regist-
reeritud põhikirja muudatustega ja täiendustega - millisest põhikirjast nähtub
ja nimelt: §13-dast et juhatuses on vähemalt 12 liiget, keda peakoosolek kolme
aasta peale valib, ja §19-dast et juhatuse koosolek on seaduslik kui osa võt-
nud vähemalt 2/3 liikmetest, 2) sama ühingu otsusvõimsate teistkordsete
üldkoosolekute protokollid 21. veebruarist 1932.a. No 10 all, 5. märtsist 1933. a.
No 11 all ja 4. märtsist 1934.a. -No 12 all, milledest nähtub, et juhatuse liikmete
arv on kindlaks määratud 18-ne peale ja et kinnisel hääletamisel näälte
enamusega on valitud juhatuse liikmeteks P. Kasek J. Krumin, A. Uus,
N. Silbereisen, J. Janson P. Tretjakov, O. Oinas, M. Milits, D. Kreevin A. Linde
Ed. Meeks, K. Kasek, J. Grivin, A. Ragis, K. Starke, P. Bindža, T. Radsin ja
T. Birit, ja 3) sama ühingu juhatuse otsusvõimsa koosoleku protokolli 9. märt-
sist 1934. a. No106 all, millest nähtub, et juhatuse liikmed on eneste hulgast vali-
nud esimeheks P. Tretjakov'i, kirjatoimetajaks J.Grivin'i, kirjatoimetaja abiks
T. Birit'i, kassahoidjaks E. Meeks'i ja karsahoidja abideks E. Kreerin'i Ja
P. Kasek;
Ühtlasi mina, notar, tõendan, et eelseisva teadaande on oma käega
alla kirjutanud needsamad Valga Seltskondliku Ühingu juhatuse esimees
Paul Tretjakov ja juhatuse liikmed - kirjatoimetaja Jaan Grivin, Johan
Robert Janson, Peeter Hermann Bindža, Mihkel Milits, Karl Starke, August
Linde, Andrei Ragis, Jaan Krumin, Eduard-Julius Meeks, Julius Raudsin,
Theodor Birit, Karl-Voldemar Kasek ja Paul - Julius Kasek. Tempelmaksu
võetud 70 senti ja teadaandel markides kustutatud.
Kinnistuste päwaraamatust No
Kohtuministeerium
Valga not. H.Tuul'ele.
29. jaan 1935 a.
28. jaan. 1935 a.
No 1627
kättesaamisest teatada
Kinnistu nr. 601.
Kinnistusjaoskonna sekretär-
Ots
Vann .adv. Voldemar Hartmann'i ja
Maks Edenberg'le
elukoht esimesel Ülikooli uul. N 5.- ja
teisel Magasini uul. N10. Tartus,
Palume kinnistada juurdelisatud: 1) Ostu-müü-
gi lepingu põhjal Tartus kinnistu N 2639. (M. nr.) all
asuv kinnisvara Maks Mardi p. Edenberg'i oman-
duseks, 2) ühe obligatsiooni põhjal nimetatud kinnis-
varale Marie-Christine Vulf'i kasuks pandiõigus 1,200.-
krooni suuruses ja 3) ühe obligatsiooni põhjal nime-
tud kinnisvarale Marie-Christine Vulf'i kasuks pandi-
õigus 737.- krooni suuruses ning välja anda:
ostu-müügi lepingu kinnitusakt Maks Edenberg'ile
ja obligatsiooni kinnistusaktid vann.adv. Voldemar
Hartmanni'le.-
Lisa: kantseleilõivu Kr. 9.- ; tempelmaksu Kr. 1.50
leping kahe ärakirjaga, kaks obligatsiooni nelja
ärakirjaga ja lõivude kviitung.-
Tartus, "23" oktoobri 1936 a.
Not. rea. No 4594. - Tahande üheksasaja kolmekümne kuuen-
dal aastal oktoobri - kuu kahekümne kolmandal - - päeval on
minule, Tartu - Valga Kinnistusjaoskonna Sekretärile, Jüri Ots'ale,
alla kirjutanud minule isiklikult tuntud õigus- ja teguwõimsad
Eesti Vabariigi kodanikud: Maks Märdi p. Edenberg ja vann.
adv. Voldemar Hartmann, kes toimib neiu Marie-Christine
Vulf'i volinikuna, elukoht esimesel Magasini uul. nr. 10. ja tei-
allkiri.
1926 a. Detsembri kuu 20 päeval mina, Hans
Uibo, olen pöördel nimetatud ärakirja kätte
saanud:
Hans Uibo
Nr. 4124
Esitatakse Tartu-Võru Kreposti jaoskonnale
Hans Uibo allkirjaga.
vallavanem K. Lohk
Volikiri.
Volita n wannutatud adwokaadi abisid Johannes Tuul't ja Eduard
Sillasoo'd mõlemaid koos kui ka eraldi.
1932 a. maikuu 13 päewal on see teatis
Tartu - Walga kinnistus jaoskonna poolt wälja antud
kinniswara omaniku wolinikule
wann. adv. abi Johannes Tuul'ile, selles et
Tartumaal asuwa Arule mõisast eraldatud ning
Hans Jaani p. Uibo päralt olewa "Laanekond"
mõisamaatalu (kinnistu N 1783) peale
kinnistatud ühetuhande kuuesaja (1600) rubla
suuruse" obligatsiooni wiimase kinnistusraamatusse.
kantud wõlauskuja, Richard Gustav'i p. Samson -
Himmelstierna, õigusliste järeltulijate kohta
selles kinnistusjaokonnas teateid ei ole
Selle teatise on kokku seadnud
M. m.
Tartu linna I jaoskonna Riigimaksuamet
tõendab, et eelseisva pantimiskirja järele
on panikirju kahetuhande kolmesaja.
(2300) rubla väärtuses käivusest eraldatud
Linna
Maksuinspektor
10" aprillil 1922 a. No 3734
1922 aast. septembrikuu 9 päewal No. 1916 all on otsustatud
1., Esitatud nõude dokument lisada wastawa akti juure
2., Talumaade krepostiraamatu Tartu maakonna regis-
trisse, kõide XXIX, osa 4262, jagu 4, lahter 4 ja 5, teha järg-
mine sissekanne:
"1922 aast. septembri 9. Liiwimaa mõisate kreediitseltsi
"juhatuse wahekirja põhjal 30 augustist 1922 aast. No 2816
"ja Tartu linna I jaoskonna Riigimaksuameti pealkirja
"põhjal 10 aprillist 1922 aast. No 3734 on kustutatud ka-
"he tuhande kolmesaja /2300/ rubla suu-
„rune pantkirjawõlg, mis on kinnistatud 24 juulil
"1910 aast. No 2618 all."
1894 aastal Detsembri kuu 12 päewal wabina wallamajas.
Wõru Kreisi I jaoskonna talurahwa asjade Kommisioni
härra eeskirja järele 5 Detsembril s. a. No 1809, sai täna-
selpäewal Waabina wallawanema. Samal Janimägi
juhatusel walla täiskogu Waabina wallamajade kokku-
kutsutud, selle walla liikme, wang Widrik, Johann p.
Tiitus - päraste wangi aja lõpu, Rai walda tagasi wõtmise
ehk mitte tagasi wõtmise küsimise otsustamiseks.
Waabina wallas on täiekogu hääli:
1, Päriskoha omanikusi ja rentnikusi 74
2, Mõisarahwa kümnikusi 2
3, wallasulaste kümnikusi 8
4, wabadikude kümnikusi - 22
Summa 106 häält
nendest ei olnud koosolekute ilmunud.-
mille järele siis koosolekul olid-
see on siis rohkem kui poolosa täiekogu häältest,
ja kogokonna seaduse järele 1866 esitest 37 põhjusel
koosolek makswa.
1, et Waabina wallaliige Widrik, Johani poeg Tiitus Rija
Ringkonna kohtu poolt 1 Nowembril 1873 aastal nuht-
luse Seaduse esimese jao §. 1655 põhjusel keiki isi-
õiguste ning eesõiguste kaotamisele ja kaheks
2, et Widrik, Johani poeg Tiitus praegu ülewalnime-
tatud Rija Ringkonna kohtu otsuse põhjusel Pihkwa
paranduse wangi roodus trahwi istumas on - mille
kõrgema Armu kuulutuse põhjusel 14 Nowembrist
1894 aastast 1/3 trahwi ajast lühendatud saab;
, et Widrik, Johanni p. Tiitus Pihkwa paranduse wangimaja
4) et Widrik, Johani pwoeg Tiitus peale üleweltähendatud trahwi
16 Juunil 1887 a. Nr. 93 - kusta Kaak kirwe omale wõtmise eest
kümne witsalöögiga 2, 9 Januaril 1888. a. No130 hulkimise
ja wallapolitsei ülekaemise alt ära pagemise pärast
Kolme kümne witsalöögiga 3, 23 Oktobril 1889 a. No 75
hulkumise eest kahekümne witsalöögiga, b. Jürjewi
Wõru kreisi 9 jaoskonna Rahu kohtuniku poolt - kirja
järele 23 webruaril 1890 No 467- warguse eest, wije kuulise
wangistusega ning 20 Nowembril 1890 a. No 2424 - warguse
eest wije kuulise wangistusega, ja et tema üleüldse halwa
elu pidasi - alati warastas ning õigelajal oma walla maksusi
maksnud - nagu see ka täiekogule teada on ja
N. 1809 - täiskogu selle üle otsuse peab tegema, kas walla-
kogu Widrik, Johanni poeg Tiitust; pääle trahwiaja lõpe-
mist, oma keikede walda tagasi soowib wõtta ehk mitte,
mis kinise paloterimise läbi tuleb toimetada.
Widrik, Johanni poeg Tiitust - Kes 24 Detsembril 1865
sündinud, kreeka õiget usku, ja poismees on, pärast
trahwiaja lõpemist walda tagasi wõtta- 3 /Kolm/
ei soowi aga mitte tagasi wõtta - 69.
oma allkirjaga: J Sawel. P. Reinart H. Reinart
T Akman et Mening. J. Warik. T. Wenzli.
S Sibul J Jakopson K Kuus Petr Albrehd
A Pijon Adam Hawapu M Rehkli J
130.
A Pijon. A Pijon Friedrik Kolga K Janimägi
P Warrik M. Ilwez T. Pukk, A Ploom
Peter Ploom Loo Simmul R. Määr
Hendrik Tiitus, Toomas Tammemägi, Willem Hena, Mih-
Johann Warik, Peetu Reinart, Ado Sarapuu, Jaan Siima,
Põdder, August Warik, Dawid kalmus ning Mihkel Liiwa-
mägi ei oska nime kirjutada - "Rein Määr" kustutatud.
Wallawanem: S. Janimägi
kirjutaja asemik
Protokoll No 43.
1895 aastal Oktobri kuu 27. päewal saie Wõru kreisi I. jaoskonna talu-
rahwa asjade Kommissari härra ning - eeskirja järele 11. Oktobrist s.a.
poolt walla täiskogu Waabina wallamajasse kokkukutsutud, kol-
manda osa nõuumeeste walimiseks, kelledel kolme aastane tee-
nistuse aeg ümber on, need on:
1) Jaan Pödder - kohaomanikudest.
2) Kare Kerge- kohaomanikudest
3) Hans Jakobson - wabadiku seisusest
4) Jaan Pukk - sulase seisusest.
Protokolli järele 27. Septembrist 1893 a. No 35 on Waabina wallas:
a) päriskoha omanikusi ja rentnikusi 74
b) mõisa sulaste kümnikusi - . - . - 2
c) Walla sulaste kümnikusi - . - . - 8
3) Wabadiku kümnikusi - . - . - 22
summa 106 häält
Nendest ei olnud koosolekule ilmunud
Selle järele olli koosolekuu üleüldse 73 häält
Pärast seda, kui § 295 ja 296 Talurahwa seadusest 1860 aastast ja § 6, 7, 8.
9, 14, 21, 28 ja 29 kogokonna seadusest 1866 a. ette loetud ja äraseletatud
said, walis täiskogu ühel hääle 1896, 1897 ja 1898 a. wolikogu liikme-
teks:
1) Ado Jaani p. Sarapuu 46 a., ew. luteri usku, talu peremees
7) Jaan Peetri p. Apsalon 42 a., ew. luteri usku, talu peremees
3) Hans Jaani p. Jakobson, 37 a., ew. lutteri usku, wabadik, tagasi
4) Mihkel Johanni p. Simmul, 28 a., ew. luteri usku, sulane.
See protokoll sai awalikult ette loetud - ning kellegi poolt midagi
wasturääkimist awaldatud ei saanud, seda tunnistawad oma
Peep Kerge A. Aihmann. A. Ader
muud maksud mõisatega ühtewiisi maksame - teede-
seadmise kohus üli raske üksi kanda on - selle jul-
gema meie omas hädas Teie kõrge Eksilentsi poole
oma kõigealandlikuma palwega pöörta- ja meie kõige
alamad truualamist palwed Keisriliku Majesteedi jalga
de ette panna, et kõige kõrgemalt kinnitatud Liiwi
Talurahwa seäduse, 13 Nowembril 1860 aastast. §. 93 - 94
ja 95 saaks ülestõstetud, ning teede seädmine ühte
wiisi mõisa kui waldade peale pantud ja nende wahel,
nende taadride suuruse järele ühe suuruselt ära jagatud:
K. Rehkli. J. Warik. M. Kolga, H. Kolga, A Sarapuu,
M Põdder, Jaan Wenesli, Samul Sibbul,
O. Tammemäggi, T. Tammemäggi, Juhan Sawol,
Ado Sawol. K Kerge, P. Tootsen, Samuel Anton,
J Sima, Peter Ottan, J Absalom, Ado kets,
Peter Ardon, Jaan Taplas, Mihkle Rehkli, Peter
Saremõts, M. Wengel, A Pion, Peter Pödder,
Aleksander Tiganik, Juhhan Hürra, Peter Reinart,
Mihkel Kelm, Hentrik Saaremõts, A. Achmann,
J Sawel, A Strandberg, S. Adder, J. Reismann,
W. Järwepllo, R. Asson, Jaan Sarapu, S. Janimägi,
No 41. Waabina walla peremeeste koosolek Waabina wallamajas
1. Juunil 1895 a.
Tallitaja wallawanem Samuel Janimägi
Waabina wallas on 70 lutteri usu peremeest - kelledest 55 pere-
meest koosolekule ollid ilmunud.
1) Pärast Ansla ew. lut. usu. kiriku wöörmündri härra ring-
kirja 29. Maist s. a. N: 27 - läbi lugemist - pandis wallawanem
koosolekule ette - kas ei soowi walla peremehed kiriku ning
kihelkonna koolimaja paranduste tarwis anda tulewaid
nende päewade eest kokku 35 rubla maksa.
2) Kuna wangide wedamine ruttu peab toimetatud saama
ning saatjade arv wangide arwust kiige wähemalt üks-
suurem peab olema - see on - kui üks wang on - siis kaks
saatjad peab olema - ja selle järele kasak üksi wangisid weda
da ei wõi - waid iga kord wallast paar saatjad peawad ole-
ma, - sellepärast tuleb kohtumaja lähedal olewade talude
seast mõned talud wälja wõtta, kes wangide wedajaid
peawad andma.
Otsus: Wangide wedamiseks saawad järgmesed talud määra
Herra, Palo Otto ning Toomas Tammemägi, Hanni Peeter
Tootsen, Hanni Hermann, Jakobi Mihkel ning Hend-
rik Kolga ning Jakobi Dawid Ploom; selle eest jääwad
ning tuleb kiriku maksude pääle arwata. J Sawel
Peter Põdder Tomasas Tammemägi Peter. Albrecht
K Keirge Juhhan Põdder A Hijop A Ader
A. Aihman J. Warik J. Sawel Katre Puna
M. Põdder Hindrik Saremita J. Taplas
Jakup Jun J. Reismann J. Põder Peter Anton.
J Puk J Õim - K. Rehkli. A. Sarapuu P. Põdder
A Tiganik. J. Apsaloom. Widrik Warrik
Johan Simberg Ado Simmul J. Herra P. Reinart.
Samuel Sibbul M. Wengel Mihkle Rehkli
Mihte Kolga Hintrik Kollga Ants. Karman
Protokoll N: 42.
1895 aastal Augusti kuu 21. päewal. Wõru Kreisi I jaoskonna
talurahwa asjade Kommissari härra eeskirja põhjusel 3. Augus-
tist sest aastast No 1301, saie Waabina wallawanema Samuel
Janimäe poolt tema eesistumise walla täiskogu, selle walla
liikme wang Karl Peetri p. Esajas, pärast trahwi aja lõpe-
mist, walda tagasi wõtmise ehk mitte tagasi wõtmise üle
otsuse tegemiseks kokku kutsutud.
Waabina walla täiskogu seisab koos: 74 pärisomanikust
ning rentnikust, 2 mõisa sulaste kümnikust, 8 wallasulas-
te kümnikust ning 22 henne päält olejate kümnikust, - kok-
ku - " - 106 häälest
Nendest ei olnud koosolekule ilmunud - . - 31
Selle järele olli koosolekul - . - . - . - 75 häält
Pärast Liiivi Kubermangu Walitsuse eeskirja 15. Juulist
sest aastast No 5800 ning Pihkwa Parandus Wangimaja
attertati 17. Juunist sest aastast No 1444 läbi lugemist ning
ära seletamist, pandis wallawanem walla täiskogule ette
kinnise ballateerimise läbi selle üle otsus teha, kas soowib
tema wang Kare Peetri poig Esajast, pärast trahwi aja
lõpemist, walda tagasi wõtta ehk mitte
Walla täiskogu tegi kinnise ballateerimise läbi 58 hää
lega 17 hääle wastu otsuseks: Wang Karl Peetri p. Esajas pä-
rast trahwi aja lõpemist, walda tagasi wõtta.
A. Sawel J. Sawuel J. Põdder Peter Eigepä
D Ploom J. Strandberg M. Rehkli J. Sawel,
131.
K Kerge M Rehkli J Simberg J Pijon
D Ploom, Isak Sawel H Reinart P Reinart
P Albreht S. Markwart. A Põdder
A Strandberg K Markwart Friedrich Kolga K Janimägi
Mihkli Ilwer O Tammemägi Juhan. Sawel.
Peter Eisenpärg Peter Põdder Tawit Kalmus-
Johan Oim. Ado Simmul Juhan Simmul
M. Wengel. Jaa Puk Peter Ploom
Samul Anton, Jaan Liima, Mihkel Keem, Hendrik Saremõts, Johann Põdder,
Ado Sawel, Ans Hiob, Johan Warik, Samuel Libbre, Tohuri Pödder, Ado Sara-
puu, Toomas Tammemägi, Jaan Taplas, Adam Hawapuu, Jakob Junn,
Kaarli Wensel, Kotre Puura ja Willem Herra ei oska nime kirjutada.
Otsus: See protokoll uuesti walitud nõuumeeste kinnitamise tarwis Wõru
kreisi E. jaoskonna talurahva asjade Kommissari härrale sissesaata.
Tähendus: Wolikogu seisus 1896 aastal:
1) Ado Jaani p. Sarapuu, 42a, ew. lutteri usku, talu peremees
2) Jaan Peetri p. Absalon, 42a., ew. luteri usku, talu peremees
1896 - 1898a
3) Hans Jaani p. Jakobson, 37a. ew., ew. lutteri usku, wabadik
7) Mihkel Johann p. Simmul, 28 a., ew. luteri usku, sulane.
1) Mihkel Ansu p. Wengel, 32a, ew. luteri usku, kohaomanik
2) Peeter Johani p. Anton, 41a., ew, lutteri usku, kohaomanik
1895 - 1897a 3) Tohuri Karli p. Põdder, 47a., ew. lutteri usku, sulane
4) Peeter Ansu p. Warik, 32a., ew. luteri usku, wabadik
1) Samuel Ado p. Markwart, 41a. ew. luteri usku, wabadik
3) Adelbert Aihman, 45 a., ew. luteri usku, kohaomanik
1894 - 1896.
3) Andres Ader, 53a., ew. lutteri usku, kohaomanik
7) Peeter Johanni p. Ploom, 48a., ew. lutteri usku, sulane.
Prottokoll No 44.
1896 aastal Märtsi kuu 11. päewal. Wõru kreisi I jaoskonna ta-
lurahwa asjade Kommisari härra eeskirja põhjusel 4. Märtsist
sest aastast N 413, saie Waabina wallawanema Samuel Ja-
nimäe poolt tema eesistumisel walla täiskogu, selle wal-
la liikme-wang Mihkel Hanson p. Pettai, pärast trah-
wi aja lõpemist, walda tagasi wõtmise ehk mitte taga-
si wõtmise üle otsuseks tegemiseks - wallamajasse kokku
kutsutud.
Waabina walla täiskogu seisab koos 74 pärisomanikust
ning rentnikust, 2 mõisasulaste kümnikust, 8 walla su-
laste kümnikust ning 22 henne pealt olejate kümnikust,
kokku. - " - 106 häälest,
Nendest ei olnud koosolekule ilmunud 25
Selle järele ollid koosolekul. - . - . - . - . - 81 häält.
Pärast ülewelnimitud Kommisari härra eeskirja, Liiwi
ning Pihkwa parandus wangimaja Ülema härra tunnis-
tuse 8. Weebruarist sest aastast läbi lugemist ning ära-
seletamist, pandis wallawanem walla täiskogule ette,
kinnise palloteerimise läbi selle üle otsus teha, kas
soowib tema wang Mihkel Hansu p. Pettajad, pärast
trahwi aja lõpemist, walda tagasi wõtta ehk mitte.
Walla täiskogu tegi kinnise pallateerimise läbi 7) hää-
lega 2 hääle wastu otsuseks: Wang Mihkel Hansu ja
Pettajad pärast trahwi aja lõpemist, walda mitte tagasi
Ado Simmul M Wengel. A. Adet P. Tootsen
Jaan Põder, J Kerge K Janimäggi K. Rehkli
Jaan Absalon Pites Põdder Jaa Puk
127.
S. Markwant. A Hannijärw
J. Sawel, et Sawel P. Puk, et Pijon P. Antun
H Simmul ette Sarrapi Jaan Saplas
P. Otton J Simberg P. Warrik
Juhhan Hans Jaan Warik Jaak Puk
Н. Jakobson M. Kem P. Põdder J. Kerge
Rein Möök, T. Kalmus
A. Ado K Wenkel J. Herra Jaan Pödder
S. Janimäigi
S. Janimägi
Kommissari härrale 28/XII: 1894 a
N. 688 all sisse saadetud
No 40. Wabina walla periskoha omanikude ja rentnikude
Koosolek wabina wallamajas Webruarikuul 1895 a.
Tallitaja wallawam: S. Janimägi.
periskohapidajatest ja rentnikutest oliwad ilmunud-
Keige kõrgemalt kinnitatud kogokonna seaduse järele
walla periskoha omanikud ja rentnikud neide oma nõud-
mise ja palwe päle wallawanema lubaga kokku kutsutud,
Kos otsustadi:
Sisemetseasjade ministerihärale teede seadmise asjas
Kõrge Eksilents tuleb truuduse alanduses tungiwald paluda,
teede jagamine korda on wiitud, ja maksu ehk orjusemaade
pidajate peale üksi teede korrashoidmine määratud ja mak-
suta ehk mõisamaad üsna wabas arwatud saanu- Kuna
enamiste keik teed- maksuta maadest läbi lähewed ja nende
korrashoidmine - maksmise pidajatel üli raske on - et kõrge
Eksilents wõttas armulikult teede jagamist nenda häste
maksu kui maksuta" maapidajate peale nende maa suuruse
järele ära jagada laske.
Kõrge Eksilentsi paluwad ühtlase Liwi Talurahwa seaduse §. 93 - 94 -
95 ja 96 aastast 1860, kui Keisri majestedile ülestõstmiseks
N: 40. /Wabina/ Welzeni walla orjudemaks pidajate koosolek Helzeni
Wallamajas, 17 Aprilil 1895 a.
Tallitaja wallawanem: Samuel Janimägi.
72 walla peremeestest olid koosolekile ilmunud - 58
kõige kõrgemast kinnitatud kogokonna seäduse järele
1866 aastast §. 8 Tähendus II - punkt a - saiwa tänasel päewal
Helzeni walla peremehed wallawanema lubaga - nende
oma palwe peale - kokku kutsutud - kas otsustadi -
Sissemesse asjade Ministeri Härrale järgmesse palwe
sissesaata:
kõrge Eksilents Härra Sissemetse asjade minist
terile - Liiwi kubermangus - Wõru kreisis-
uelzeni walla peremeeste poolt, kõige alud-
likum palwe.
Liiwi kubermangus said sügise 1894 aastal teed uuesti
ärajagatud - mille juures teede parandamine nagu en-
negi talupoegade peale panti- ja mõisad kui maksuta
maad - teede säädmise kohustest priis jäetud.
Kuna aga meie Kubermangus suur oisa maad mõi-
sade päralt on- ja nimelt need teed - mis mõisate
lähedal on - Keige suuremad waewa teede korras-
hoidmiseks nõuawad ning meile üksi. Kes meie keik
132.
A Tiganik. J. Sarapu A. Põder, M. Pödder J Herra
J Simberg S. Markwart. H. Reinart, P. Kull.
R. Asson P Saremõts J Pukk. Peter Ploom
A Hanijärw K Kerge J Jakopson Issaak Põdder
P Warrik P Eisenpärk K Hansf. M Rehkli
Jaan Wensel, Michel Liiwamagi, Johann Warik, August Warik,
Toomas Tammemägi, Jaan Liima, Samuel Sibbre, Ado Sawel,
Michel kolga, Aug Hiob, Kusti Markwart, Jaan Taplas, Jaan
Hermann, Isak kuiu ning Willem Herra ei oska nime kir-
jutada.
Protokoll No 45.
1896 aastal Juuli kuu 13 päewal. Wõru kreisi I jaoskonna talurahwa as-
jade Kommissari härra eeskirja põhjusel 30 Juunist s.a. N1019 saie Waa-
bina wallawanema Saamul Jaanimäe poolt tema eesistumisel
walla täiskogu, Waabina wallamajasse, selle walla liikme Rein
Peetri p. Utsal- kes praegu Wõru kreisi türmis on - wallast wälja heitmist
ehk mitte wäljaheitmine küsimuse otsustamiseks koku kutsutud.
Waabina walla täiskogu seisab koos - 69 pärisomanikust ja rentnik-
kust, kelledel walla täiekogul hääle õigus on, 2 mõisa sulaste
kümnikust, 8 walla sulaste kümnikust ning 22 henne-
pealt olejate kümnikust, kokku. - . - . - . - . - 101 häält
Nendest ei olnud koosolekule ilmunud. - . - . - . - 21 - . -
Selle järele olid koosolekul. - . - . - . - . - . - 80 häält
Wallawanem pandis walla täiekogule ette, et selle walla liige
Rein Utsal, - selle peale waatamata, et tema 1) Walla täie kogu
otsuse järele 21. Märtsist, 1881 a. N2 - juba kord wallast wälja on
heidetud, missugune otsus aga Ülemuse poolt, nagu walla-
wanemale teada on, sellepärast sell korral ei kinnitatud, et ni-
mitud Utsal trahwitud ei olnud - ja 2). juba parandus trahwi-
dega trahwitud on: a) endise Waabina walla kohtu poolt otsuse
järele 29. Januarist 1880a. N 7. warastatud waranduse hoidmise
ning wastu wõtmise eest - ühe rublaga, otsuse järele 17. Juunist
1885a. N146 - kisklemise eest - ühe rublaga; otsuse järele 11. Septemb-
rist 1886 a. N4 jämeduse ja streikimisele üles kihutamise eest 3 rub.
ja otsuse järele 11. Septembrist, 1886 a. N5. warguse eest 25 witsa löögi-
ga - ning b.) Waabina wallawanema otsuse järele 31 Juulist
1895 a N68 wastupanemise eest, ühe rublaga, - ikka endist wiisi
halva elukombet edasi peab. nagu see ka täie kogule henesele
hästi teada on - ja on tema praegu jällegi Jürjewi - Wõru kreisi
9. jaoskonna Rahukohtuniku kirja järele 1 Juunist s.a. N1474.-
I kuuks warguse eest türmi mõistetud, missugust trahwi
tema praegu Wõru kreisi türmis kannab. Ülewalnimitud
põhjustel on Rein Peetri p. Utsal üks wäga kahjulik walla liige-
Riigikohtu tsiviil - osakonna toimetus nr. 368-R - 1938 a.
Kohtuistungi protokoll.
Riigikohus arutas 1938. aasta oktoobri kuu 8 päeval
Tallinnas oma tsiviil - osakonna avalikul kohtustungil,
millest osa võtsid:
eesistujana, osakonna esimees J. Lõo
ja sekretäri Ed. Vohla
prokuröri
juuresolekul Alfred Kalmu voliniku vann. adv. Aleksander Reimani
kassatsionikaebust Tallinna ringkonnakohtu otsuse peale 13. detsembrist
1937.a. Oskar Tiedemanni nõude asjas Alfred Kalmu vastu 470 krooni
86 sendi pärast.
Kohtuistungile ilmus Oskar Tiedemanni wolinik wande-
adv. Otto Leesment, kelle wolikiri jaoskonna kohtuniku aktis
Asja esildas riigikohtunik A. Hellat TKS § 803
ettenähtud korras
Wandeadv. Otto Leesment palus kassatsioonikaebust
jätta tagajärjeta ja ringkonnakohtu otsus kinnitada
Peale nõupidamist nõupidamise toas, eesistuja kuulutas
Riigikohtu otsuse käesolevas asjas.
Riigikohtu kriminaal osakonna toimetus n. 747- 1940 a.
Riigikohus arutas 1940 aasta novembri kuu 23 päeval
Tallinnas oma kriminaal - osakonna avalikul kohtuistungil,
eesistujana osakonna esimees P. Kann
liikmetena riigikohtunikud K. Saarmann ja R. Eliaser
prokuröri abi A. Luiga ja sekretäri Ed. Vahla
juuresolekul Aleksander Rubini, Chainas Rubinase, - Ibragim
Egise kass. kaebuseid Tallinna Ringkonnakohta otsuse peale
4. novembrist 1940. Aleksander Rubini, Chainas Rubinase ja
Ibragin Egise süüd. KrS § 239l järgi
Kohtuistungile ilmus Aleksander Rubini ja Chainas Ru-
binase kaitsja vandeadv. Schmuila Lerin, kes kohtule esitas
vastavad volikirjad, ja kaebealune Ibragim Egis.
Asja esildas riigikohtunik K. Saarmann KKS
§ § 640 ja 641 ettenähtud korras.
Kaebealuste kaitsja toetas kassatsioonikaebustes ette-
toodud väiteid ja palus kassatsioonikaebused rahuldada
Prokurör avaldas arvamuse, et kassatsioonikaebused
tuleks jätta tagajärjeta, kuna karistus on määratud seaduse
piirides.
Wiimases sõnas palus kaebealuste kaitsja kassatsiooni-
kaebused rahuldada.
Kaebealune Ibragim Egin, kes ilmus kohtuistungile, palus
samuti kassatsioonikaebust rahuldada.
Kohus läks nõupidamise tuppa ja sealt välja tulnud eesistuja
kuulutas Riigikohtu otsuse KKS § 649 ette nähtud korras
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus Nr.695 - 1928a.
1928 aastal oktoobri kuu 5 päeval arutas Riigikohus, administratiiv-
osakonnas, avalikul kohtuistungil, millest osa võtsid:
Eesistuja osakonna esimees P. Puusep
liikmed: riigikohtunikud M. Taevere ja P. Välbe;
Riigikohtu prokuröri abi. K. Luud'i
osakonna sekretäri J. Mötte
Viru Maavalitsuse revisjoniprotesti Lüganuse jaoskonnas rahukohtuniku
otsuse peale 27/29. märtsist 1928 a. protesti asjas Pada vallavalit-
suse otsuse wastu 24. Jaanuarist 1928 a. Leonhard Arguse volikogust
väljalangenuks tunnistamise ja Leopold Rikkeni volikokku kutsumise
Kohtuistungile asjaosalisi ei ilmunud.
Asja esitas riigikohtunik P. Välbe.
Prokurör arvas, et kaebus tuleks tagajärjeta jätta.
Peale nõupidamise kuulutas eesistuja Riigikohtu