Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
tulnud 28 Oktob 1874.
No 76.
Jerwakanti walla kooliwanematele.
Nimmetud walla kooliwanemate kaebduse peale et
Jevrwakanti walla koolmeister Juhhan Helbing omma
kooli ametid mitte õiget wiisil üles ei pea, wiinaga
tihti ümberkäib, ja nüüd walla kirjade ja walla
raha seggaduse pärrast kohtu al seisab - annab Rap-
la kooli kohhus seda otsust:
Jerwakanti walla kooliwannemat pidago walla
wanematega seda nöu, et koolmeistrele, sellepär-
rast, et mitte öigel ajal se tema ammet ülesöeldud
on, kahjotassumiseks üks osa aastasest palgast
(kudas temmage kauba saab) wäljamaksetakse, ja
Sauga mehhed on tedda nenda peksnud, ja
selle läbbi on ta 5 pääwa pärrast Pärno
Ospidalis ärra surnud, ja seon teada et
se Tõnnis Neidorf ei olle mitte rio tegija
mees olnud, ja suggu lassi ei olle tem-
mal mitte, muud kui üsna wanna
ülle 60 aastad, kellegil middagid maks-
ta ei olnud.
Raikülla walla
wallitsusselt
Sel 28mal Oktobril
No 155.
Auliko Jäerwakandi Mõisa wallit
Siit walla koggotusse liikme Hans
Mihkle poeg Poldongi pärrast, kes
Wahha kõnno mõisas teo mehheks peab
Selle kirja läbbi pallume, Hans Poldongi
seia walla kohtu saata 4mal Nowembril
s. a. Pearahha wõlla tassu misse pärrast
Hans Soldong on wõlga wanna pearah-
ha 1872 a I poolega kokko 12 Rub 74 1/2 kop.
1872 a II 73 a I pool pärida 3 - 47 -
16 Rub. 21 1/2 kop.
Selle pärrast pallume weel et Aulik Jer-
wa kandi mõisa wallitsus teda wist seks
4ma Nowembri ku pääwaks seia saadab.
Sedda pallub, Tõnnis Pendi
Kui külla walla Tallitaja.
kirjotaja. T. Simson
Saab Moisa idaleiguse se lbi teada
andud et keelatud on moeda sedda teed
soeila wankredega ja reggidega , mis Kasema
ja Iwanis heimemaadest lebbi kaeib-
Radiko ja Merilukse Metsawahhidel on kesk
andud aisad ja roomad nendel katki raiuda
kes selle keeldu wastu siiski tahaksit sealt lebbi
soeita.
Mingu Kõrgema ehk Raetseppa kaadu oma
heinamasse.
d 14/11. 1887
tulnud 19. August 74.
den 16 August 1874.
No 1425.
Annan selega teada, et Jaan
Karlepoeg Paulberg, kes Jerwa-
kandi walla eest on kroonoteenis-
tusse läinud, on wenemaale ära surnud,
ja saab talitaja käsku, seda tema sugu-
lastele teada anda, seia aga peab ülese
antud saama, kes tema ligemalt sugu-
lased nimelt on.
Hakenrihter: CrBarlöwen
Revisjon No 19.
Jerwakanti kog. walitsusele.
N 210.
tulnud 8 Detsemb 74.
No 89.
4 December 1874.
Annan tema kirja peale 22. Novemb-
No 2127.
rist N 105. teada, et Tawet Pödder
nenda kuda mino kirjas 6. Nowembrist
Nr 1920. juba on öeldud, Wändra
mis II. Perno kihelkona kohtus 17 Septembril 1873.
on õiendud, peab Perno kaupmehe Jakob
need kohtu otsused juba ammo on kindlaks
sanud, selepärast ei ole Dawet Pödderil enam
ühtegi sele wasto waielda, waid peab se raha
wiibimata maksma, ja saab talitaja käsku,
seda, ka kui tarwis on, riisumise läbi wälja
pärima ja ärajämata 17maks Decembriks seia
sisse maksma.
saab teada antud, et Kuberneeri
herra on luband magasi wiljadest
70 tsetwerti rukkid ära müüa.
kogukonna politseile.
No 64.
neid moisa karja hulgast lasknud wälja
panna, ja Tannebaum ei olleks ka wist mitte,
ni rummal olnud, minnule täit lomade
hinda wäljamaksnud.
Sepärrast pallun minna aulikko kohhut temma
käest need kolm Rubla wälja pärrida ehk muido
pean minna ennast hakenrihtre herra palwele
seadma ja Tannebaumil lähheks se tee nende
kolme rubla pärrast ehk liiga kalliks.
Kust kohhalt temma selle pärrimisse
pähhe on sanud ei tea minna mitte sest
enne ei olle minna sedda mitte juhtund
kuulma, kui nüüd aulikko kohto kirjast.
et kül minno Mamma süggise seal käis
siis ei olnud sedda wastopärrimist weel mitte
ja Tannebaum lubband issi Lihhula ladale
tulla ja ärra maksta.
Lihhola moisas
Aupaklikkult
sel 23mal Septembril
Lieberg
Talurahwas on juba hulk lojuseid kinnitanud, aga loomade arwu kohta meie maakondas, weel
wähe, mispärast Wenemaa wastastikune lojuste kinnitamise selts auustatud wallawalitsust seeläbi
palub, oma walla liikmedele kinnitamise kasu ettepanna, et naad ka enam sellest osa wõtaksiwad ja
ennast seeläbi äparduste ja kahjude eest hoiaksiwad.
Iga teadus kinnitamise kohta antakse lahkelt soowimise peale, kinnittamisi wõetakse wastu ja
kõik kirjalikud küsimused niihästi Eesti- kui ka Saksakeeles wastutawad kohe allnimetatud toimekonnad:
Eestimaa pea-agent.
Jõhwis: Bostkonnissar J. Redlich.
Isaakul: Kõster K. Hannsen.
Narwas: Kaupmees E. Otto.
Paides: Kooliõpetaja A. Luik.
Hapsalus: Kaupmees Leop. Holmberg.
Lihulas: Kooliõpetaja A. Reinberg.
Aug. Einwald,
Eestimaa pea-agent,
Aednikude seltsimajas No 237 a, Toompea Kaarli-kiriku lähedal.
Surema kohtu nõudmisse juhhataja.
(Wata § 20 kohtu seadused Eestimaal Koggukonna kohtudele, kohtu liikmetele, kohtu
wõimusse ja kohtu asjade toimetamisse ülle.)
1) Kui se assi, mispärrast kohhut käiakse, ennam maksab kui 5 rubla ja kui
siis kegi kohtukäija arwab, et Koggukonna kohtu tsiwil-otsus temmal öigust ei te,
siis annab se innimenne kahheksa päwa sees pärrast kohtu otsusse kulutamist Koggu-
konna kohtule sedda teada, et ta sellega rahhul ei olle. Kui Koggukonna kohhus
mitte koos ei olle, siis ta annab sedda ühhe Koggukonna kohtu liikmele ehk protokolli
kirjotajale teada.
2) Koggukonna kohhus peab selle üllesandmise peal kohtukäijal, kes sellega mõist-
misse ehk kohtu otsusega rahhul ei olle, selsammal päwal üks surema kohta nõudmisse
kirri andma, ja peab kohtukäija, kui ta sedda kirja kätte sanud, suur kui kahheksa
päwa möda käinud, Kihhelkonna kohtusse wiima.
3) Kui Kihhelkonna kohhus sel päwal mitte koos ei olle, siis panneb Kihkel-
konna kohtu kirjotaja sedda surema kohto nõudmisse kirja protokolli ülles ja annab
kohtukäijal, kes, sedda kirja sinna wiis, üks tunnistusse kirri selle ülle.
4) Kui agga kohtukäija, kes Koggukonna kohtu mõistmissega rahhul ei olle,
need punktid 1 ja 2 selle juhhataja sees liggemal nimmetud täitmissed seatud aja sees
täitmata jättab, siis ta kaotab omma õigust surema kohtu kaebada ja jääb selle läbbi
Koggukonna kohtu mõistmisse otsus seadust möda kindlaks.
N 58.
den 19 Februar 1874.
No 276.
Saab käsku, Jerwakandi
tüdruku Madli Linbergi lapse-
hukamisse pärast ärajäämata ja
Kui tarwis on, wangi wiisil 2 seks
Märtsi kuu päwaks Karju Mann-
gerichti kohtuse Tallina wia.
No 277
sel 2sel Webruaril 1874.
No 38.
saab käsk antud ära surnud soldati
Peter Rostocki lihast kõige ligemad
sugulased järelkuulata, nendele tu-
nistust anda, et teisi ligemad sugulasi
ei ole ja neid 1seks Märtsi k. p.
kihelkona kohtusse saata Peter
Rostocki pärandust - 34 kopikat-
wasto wõta.-
sel 19mal Webr 1874.
tulnud 1 Septembril 1874.
sel 31sel Augustil 1874.
No 210.
Selle läbi anan teada, et kirjo-
taja Helbing sellepärast, et
tema walla raamatud holeto on pida-
nud ja segatused on tulnud, oma kir-
jotaja ametist on lahti moistetud
ja peab wollimeeste kogu nüüd war-
sti teist kirjutajad ja nimelt Rai-
küla kirjotajad Simson omale pal-
kama ja temaga selge kaupa tegema
ja se kaup, mis temaga tehtud saa-
nud, seks 10maks Septembre k. p.
kih. kohtule teada antud saama.
Selle waewa eest aga, mis Simson tä-
nini Jerwakanti segaduste juures
on sündinud, peab temale walla laekast
nüüd warsti 20 rubla wälja makse-
tud saama ja se raha pearaha kõr-
wa jäotud ja waldast aetud ja walla
Jerwakanti kog. kohtule.
N212.
N. 2079.
tulnud 25 Nowemb 74.
No 85.
kihelkonna kohtust.
sel 22 sel Nowbril 1874.
kogukonna politsei
No 303.
andko käsko, et tulewa kohtu pääwal sel 5mal Det-
sembril sel aastal kihelkonnakohtusse tulewad:
Marri ja Rein Waldman, Jüri Waik-
man, Hinrik Pertel ja Ladoga Juhan,
(Tark?)
Rapla kih. kohtu-wannem.
N. 19.
Harrisches und Jerwsches
Kreisgericht.
Jerwakandi walla tallitajale
Reval,
am 29. Neäri k. p. 1874. a.
Harju ja Jerwamaa Kreiskohus
annab Jerwakandi walla tallitajale käsku, et tema kaa-
lugu need Mart Hapsalu põhud, mis Kirpi koha peal
seisawad, Mart Hapsalu ja Juhan Tarki nähes ära, ja
andtku Mardile tunnistuse täht, kust kohus näha
saab, kui palju seal põhku leitud. Selle tähega peab
Mart Hapsal ja temaga ühes Hindrik Pertel, Jüri Waitna
Juhan Tark, Hindrik Didwi ja Hans Sukrat 6. Küündla k. p.
kreiskohtuse tulla, ja kui tulemata jääwad, maksawad iga
üks 2 rubla trahwi.
tulnud 14 Oktob 7 p.
den 2. October 1874.
No 1646.
Saab sele läbi käsku, Jerwa-
kandi wala mehe Tõnis Neitorfi
eest, kes 16mast kunni 23ma
Augustini 1871. on Perno linnas hospida-
lis olnud, need hospidali rahad 10 rubla
93. kop. ja posti raha 11. kop. wiibimata
wälja pärida, ja seia lasta sisse
Michel Hamburg käte.
No 1699.
21,
Sellega saab tunnistud et Jaan Hanso p. Treimaann
on omma maksud kunni 1se Nowembrini 1883, ärratasunud ja
wöib ennast kunni 30 wersta omma wallast emal üllespiddada.
Se tunnistus peab igga aasta uendut sama. 1sel Nowembril 1883
Jerwakantis sel 10 Januaril 1883
Tallitaja: Mart Ladowa
F. Simson
Austud walla ametnikud Tallitaja H. Pertli
ja kohtomõistja Mart Blumberg ja
kogokonna kirjutaja.-
"Siin alamal seiswa kirjaga teretan
mina Teid, ja astun Teie palwele nõnda
kuda Teie seda jo isi teate et mina praego
ühe wiletsa elu sees olen kuhu mind mino
eksitus saatnud on. Ja nüüd saab wist
pea mino üle Walla küsimine, tulema
ja nõnda kuda Teie teate kui suur see
mino ekstus on sest nago Teie teate,
et ma enne enast ka inimese kombel
hoidsin; eks see siis ka edispidi ei wõiks
nõnda ola. Siis palun südamest kui see
küsimine tuleb. Siis pallun oma eest
Teid Walla rahwale hea söna ütelda; sest
Teie Wallawannematte sönna maksab
paljo rahwa ees. Tönnis Hamburgile
soowin mina ka paljo terwisid ja palun
Teda ka mino eest paluda rahwast, ja
tulnud 28 Oktob 74.
den 23. October 1874.
No 1820.
Saab käsku, alamal nimetud
soldatidele, kes parandamise peale
on wälja lastud se kõwa käsk
anda, et nemad wiibimata lähäwad
Tallina kroonomeeste kohtuse ennast
näitama, need on:
Hans Liders (Anders) ja Ado Kriger.
No 1827.
tulnud 14 Oktob 74.
Süd-Harrien
den 9. October 1874.
No 1722.
Saab käsku Nawastu walla meestele
Ado Elbrecht ja Michel Freiberg
se kõwa käsk anda, et nemad peawad
ärajäämata 29mal Oktobril minema
Nawasto walda oma kronomaksusid ära
tassuma, ja kwitung sele üle, et on mak-
setud ja passid 12mal Nowembril seia
ete näitama.
No 1733.
laeka tagasi maksetud saama -
Kui Helbingil palka saada on, siis
ei tohi temale palk mitte enne
wälja maksetud saama, kui kih.
kohtust seks luba antakse.
tulnud 2 Detsembril 74.
Et talitaja mino kirja peale 6mast
Novembrist No 1920. mitte Dawet Pödder
käest need päritud 32. rubla siin 25mal
Novembril sisse ei maksnud, selepärast
saab talitaja nüüd käsku, se raha
wiibimata ja kui tarwis on riisumise läbi
wälja pärida ja ärajäämata 10 maks Decem-
riks seia sisse maksta.
Atlas, 27mal Nowembril 1874.
N 246.
tulnud 11 Oktobril 1874.
kogukonna politseile
ja 3mal oktobril 1874.
No 241.
saab käsk antud endise talli
taja Mats Bormeistile tea-
da anda, et ta kihelkonna kohtu ot-
sust mööda sest 2sest Oktobre k. p.
need nekrudi kautioni rahad, üks
sadda rubla, mis ta ilma kohtu loa-
ta sel 2sel Januaril 1869 on wälja lae-
nanud kahe nädala sees seia koh-
tuse peab wäljamaksma.
sel 30 Jaanikuu
Jerwakanti kogukonna walitsusele
No 161.
walla kirjotaja 5mal Julis Sikeldise kihelkonna kohtust tulle-
Sel 15mal August 1874.
Walga walla
No 49.
Jerwakandi walla tallitajale.
Nelwa wald ei olle mitte Walga wallaga
ühhe waltetsusse al, waid Wiggala walla-
ga, agga ommeti ni paljo wõime Teile
öölda, et Juhha Tõnnisse poeg Waldmann
ennam Nelwa ma peäl ei ella ja meie
ei tea kus ta on läinud.
Tallitaja H Erman
No 1892
Jerwakandi kogukona walitsus
den 13 October 1873.
No 1892.
Saab sele läbi käsku, wiibimata
nekruti hospidali raha, nekruti
Hans Hansurgi eest 3. rubla 15. kop.
Tallinas prii hospidalis ära maksta ja
Kwitung siin 30mal Oktobril ete näidata.
Eestima Kubernerri Herra poolt.
Neist minnule saadetud teadustest ollen minna
tähele panud, et rahwa hulkas jut on laiale lautud,
et need noored mehhed, kes kroono tenistusese astulis-
sed on, saawad kroono teenistusest lahti, kui nemad
Kaukasia maale wälja randawad, ja peale selle
saada wälja randajadele Kaukasia maal mitme suggu
sed kergitussed, ehk kassud ossaks, nende eksiliste juttu
Kalese ikka rohkemaks läinud.
Sedda tähele pannes arwan minna tar-
wis ollewad, keiki innimessi kellese see puudub manit
seda, ja neile teada anda, et see ees nimmetud jut,
naggu saaksiwad wälja rändajad kroono teenistusest
lahti kui nemad Kaukasia maale saawad, on
täitsailma põhjuseta ja walle, ka ei saa wälja rär-
dajadele Kaukasija maal mitte ühte nimetamisse
wäärt kergitust, ehk kassu antud.
osaks
Mis agga nüüd selle wälja randamisse wiisise
puudub, siis ei tohhi tulle wikus ükski wälja rändaja
muddu wälja ranata enne kui tema on Kaukasiamaa
kohaliku Kubermango, wõi maakonna walitseja
käest ühhe wastu wõtmisse lubba kirja tooma, ja on
neid maa tüki sid, mis neile anda lubba tud, kas
issi oma silmaga waadanud, ehk ühhe wolliniku
läbbi waadata lasknud.
Alla on kirjo tanud:
Noorem Kanselei. Direktori abbiline
M. Zellnisky
Lõune Harjo ma Assemik, Hakendrihter
Rudolph v Staal
Inglistes 6mal Küündlaku pääwal 1885.
Jerwakandis 22 Kündla k. p. 1885.
Tallitaja: Hans Pregel
tulnud 11 Oktobril 1874
sel 3mal Oktobril 1874.
No 248.
andko käsko, et tulewa kohtu pääwal sel 7ma No-
wembril sel aastal kihelkonnakohtusse tulewad:
Jüri Hapsal ja Hans Neidorf
oma käemeestega.
No 251.
No 57.
Walto
Hapsalo Hans Leppik. 7 oma käemeeste
ga oma wõlgade
Nurga Jüri
waidlemise
Paltisperti Ado Titum
päräst.
Tuggedi Jaan Laube
Mats Bormeister
Hans Sokrates
Mihkel Hamburg
Jaan Grunling Keawas,
Jerwanandi talitajale
N 1646,
tulnud 9 Aukust 1874.
Kai külla walla
Sel 3mal Aukustil
Jerwakandi walla
wallitsussele
Selle kirjaga saab käsku antud,
et, Jerwa kandist Wahharo
Hans, wist 17mal Aukustil Rai
külla walla kohtusse peab tullema
Jaani pääwal koera wargusse
wist tulleb kässu wastu pannja
Trahwi alla.
Kohtu wannem: Tönnis Wellmann
kirjotaja: F. Simson
Jerwakandi walla wallit sussele
No 121.
tulnud 14 oktob 74.
No 60.
den 8. October 1874.
Michel Hamburg.
Saab sele läbi käsku, ära
jäämata 15. Oktobril seia
kohtu ete tula,
No 1722
seisawad Tõnnis Balso käte wälja
Seda teada andes, saab Jerwakandi
talitaja käsku, seda kohtu otsust
Tõnnis Balsole teada anda.
Sellega tunnis tan minna, et minna
tänna sel pääwal ollen Jerwa kandi wal
la Tallitaja Hans Pregli käest om-
ma Jerwa kandi Koolmeistre palga
Kihhel konna kohtu selle tusse järrel
(20) kaks kümmend Rubla õbbedad kät-
te saanud, ja nüüd mul selle ärramin-
ne misse pärrast ennam mingi sug-
gust pärrimist ei olle.
Jerwa kantis: 22sel Nowembril 1874.
Sedda tunnistab Koolmeister:
Johann Helbing
Keawa walla
Sel 21 oktobr.
Jarwakandi walla wallitsus.
No, 23.
antke Jürri Tiinale kasko
et ta peab Keawa Paroni
Härrale 2 rub. raha ärra saatma.
Temma alla Keawa Herraga sulase
kaupa teinud ja 1 rubla käe-
raha wastu wõtnud.
Ja Härra. pärrib nüüd rubla
rubla kõrva.
Tallitaja Tõnnis Tendal.
Jerwakanti walla kooliwane-
matele Hans Pregel, Karel Waldes,
ja Jürri Leppik.
Kooli kohtu poolest.
walla walitsussele
No. 23.
Järwa kanti
on Awere mõisa kutsari Ado Bren-
neri üle warguse pärast mõis-
tetud, et Ado Brenner tema oma tunistust
möda süalune on, ösel magades Jerwakandi
talupoja Tõnnis Balso käest 106. rubla raha
ärawarastanud, ja sele eest 4. kuu peale peab
wangi saama, peale seda peab tema Tõnnis
Balsole need sest warastud rahast ära raisa-
tud 30. rubla 77. kop. käte tassuma, ja 2, on
need Ado Brenneri käest ära wõetud 75 rubla 23 kop.
Jerwakandi walla wallitsusse kätte
Regoldi walle wallitsusse polest
Jerwakandt
Jerwakandi walla wallitsussele.
Woore walla wallitsus annab
üllewal nimmetud Jerwakandi
wallitsussele teada, et sealt nimetud
wallast on üks pilleti soldadt nimmega
Hans Ullewaino, siin Woore metsa-
puid leikamas; ja enne Mihkli päewa
on ta siin nimmetud wallas, selle
pärrast saab siis teadus senna antud
et kui peaks sealt Hakenrihtri poolt
sedda nimmetud pilleti solatadid
nõutama, siis on teada et ta siin Woore
wallas on ja temma pillet siin koggo-
konna kohtus on.
Jakobi kihhelkonnast. Wiro maalt
Woorel, Tallitaja Juhhan Kella
dem 9ten Januar
tulnud 23 Septembril 74.
Hakennrichter
den 14. Septemb. 1874.
No 1529.
Saab sele läbi käsku, Riamaalt
Nawasto walla meest Ado
Elbrecht, kes Jerwakandi
peab elama ärajäämata 24. Septembriks
Nawasto kogukona kohtu ete saata tema
pearaha wõlgade pärast, ja peab tema
ja oma passi
kwitungi, et pearaha on maksetud siin
1sel Oktobril ete näitama, muido ei
tohi tema Jerwakandis elada
tulnud 30 Septembr 1874
No 48
Aulikko
Jervakanti koggokonna kohtole
Ullemal nimmetud kohto kirja peale 9. Septembr
pean minna omma kohhuseks wastata: et Gustas
Tannebaumi pärrimine selga wäljaarwatud walle
on meie kaup olli nenda: Teine lehm ja lambad
jäid sest ostmisse päwast kohhe temma kätte
ja toita
ja teine lehm piddi minno lüpsta nikaua olema
kui minna seal piddin ollema ja nenda ka
olli, lambad ja teine lehm said kohhe mõisa
karja hulgast wälja pandud ja Tannebaum
wõttis rentnik Tomsoni rehnungi peale mõisast
üks korem heino ja toitis omma lomasi sedda
teab ommeti Uemoisa Lamba Mats ka.
Gustaw Tannebaumi walle pärrimissest peaks
ommetegi igga moistlik innimenne arro saama
et kui keegi loma ärra müüb et temmal siis jo
ennam ka tedda sööta ei olle, kui need lomad olleks
minno sööta olnud, egga minna siis ei olleks
tulnud 1 Sel Septembril 1874.
31sel Augustil 1874.
andko käsko, et tulewa kohtu pääwal sel 2sel Okto-
bril sel aastal kihelkonnakohtusse tuleb:
Mart Hapsal, kui Walto mehe
mata, saab trahwi maksma pandud.
2. Endise tallitaja Hans Sokrati abimehed
ja nüüdne tallitaja oma abimeestega
ja Helbing.
Kirjotaja Simson wõtku kõik tar-
wilised kirjad oma juurde
Rapla kih.- kohtu-wannem.
No 55.
No 246.
Selle läbi saab käsk antud,
sedda Lehtema Jüri Hapsalo kaebduse
asjas Alliko Matsi Hans Neidorfi üle
sel, 19mal Augusti k. p. ülesewõetud,
protokolli wäljakirjotada ja seia
kohtule saata.
Tallinnas, Jaani-kuus 1885.
Wenemaa wastastikune
Lojuste kinnitamise selts,
kelle asupaik Peeterburi linnas, on oma tegewust lojuste kinnitamise wastawõtmises, niihästi katku-
tõbede, kui ka iga suremise wastu, kolmandamad aastad alganud.
Seltsi otstarbe on, - lojuste kaswatamist meie maakondas, kinnitamiste wastuwõtmises,
toetada ja seeläbi tema edenemist awitada, sest et lojused põllumehele mitte wäiksema wäärtuse sees
ei seisa, kui eluhooned ja muu liikuw wara. Meie pruugime üksnes äparduste peale tähendada, mis
alaliste haiguste ja muu tõbede läbi tõusewad, et kinnitamise suurt kasu äratunda wõime. Weel
seisawad suured kahjud meeles, mis minewal suwel katku tõbede läbi Eestimaa piiredes, kõigeenam
Alutaguse maakondas, põllumehele ja wabadikule sündisiwad, kus hulk perekondasid ilma lojusteta
jäiwad, keda katk ärariisus ja neid seeläbi kehwaks tegi. Kui katku läbi lehwaks jäänud perekonnad
omad lojuksed oleksiwad kinnitanud, ei oles naad siis mitte nii suure waesuse sisse järele jäänud.
Elajad saawad tulekahjude wastu kinnitatud, mikspärast ei pea meie ka mitte neid katku tõbede wastu
kinnitama, et ennast seeläbi kahju eest hoida.
Selts wastab kahju eest, mis suremise läbi kinnitatud koduloomade, nagu: hobuste, lehmade
j.n. e. juures ettejuhtub, olgu külgehakawa haiguste, ehk muu äparduste läbi, niisamati ka elajate
eest, mis katku edasi tungimise pärast mahalöödud peawad saama.
Kinnitamised saawad kahte jäusse jägatud:
1) Igasuguse surrmise wastu, see on loomuliku suremise wastu, mis haiguste ehk äparduste
läbi lojuste juures ettejuhtuwad ja nende suremist nõuawad.
2) Katku ja külgehakawa tõbede wastu, nagu: weiste katku, kõhu tõbe, külgehakawa kopsu-
põletiku, siberi katku (põrna tõbi), tatti tõbe, rõuge tõbe ja sügeliste.
Maks on wäga odawalt seatud ja nimelt iga suremise wastu 4 kop. rubla pealt ja katku
tõbede wastu 1 kop. rubla pealt aastas kinnitamise summast. Saab hulk lojuseid kinnitatud, siis
on maks odawam.
Soowib terwe wald oma lojuseid kinnitada, siis jääb maks sedawõrd weel odawamaks.
Kinnitamisi lühikese aja peale wõetakse üksnes nuum- ja tappu loomadest wastu.
tulnud 25 Nowemb 1874.
den 20. November 1874.
No 2027.
Andko endise Jerwakandi talitaja
Michel Hamburgile teada, et
10 rubla pärida oli, mite ennam
Kurkülla mõisas Wirumaal ei ole, waid
sealt on äraläinud ja praegu tema
elukoht teadmata on.
tulnud 21 Nowemb 74
den 19. November 1874.
No 2000.
Saab selega käsku, Mats Jani poeg
Särekanno, kes nekruti wõtmise
ajal linnas nekrutikomissionis
joobund on olnud, ärajaamata
26maks Novembriks seia kohtu
ete saata.
N 2027.
oma hea söna üttelda.-
„Ma saan nüüd kül oma eksituse
pärast waewa näha ja see oleks
mul üsna raske ja waew kui ma
wõera ma sisse peaksin selle süü
pärast minema. Seepärast palun ma
weel Teid kõiki südamest mino eest hea
söna üttelda.
Ses lootuses jään head terwiksid soowides
Jumalaga Teie Walla liige
Ado Rostok.
Auus Kohus.
Mul on üks palwe teile ete panna
mis teie täida woide minnewa Jannuarikuu
laenas üks Jerwakandimees Jaan Tamann
minno käest 3 Rubla rahha ja piddi kohhe
Kahe ehk kolme nädali pärrast tagasi
maksma agga ma ei olle weel seiamale
suggugi sanud selle pärrast arwan minna
ommal õiguseks teile seda täida anda
waene enime ja ellan nisamma kuida
woimalik on selepärrast ei olle mulle
mitte temmale kingida kui ta mitte
maksida ei tahha siis kaewan ma siin
linnas ja se teep weel ennaam tülli
kui se teil woimalik on mis ma
palun siis sadge sedda rahha Tallina
Landsperg pidi kust ma sedda kätte saan
ehk sedda peab Jaan Bormann ise seia
muretsema ma otan weel 15mal Julini kui
siis ta ei sada peab ta linna tulema
minno nimi on Lena Hindrekson ja
ellan Juhemtsalis
Kuresaare elamutevalitsusele.
37 10
olen nõus and. Saaremaa Toiduainetetööstuse
kombinaadi töölistele Tiik Jaan Mihkli p.
Väli Linda Pauli t. Tüür Harald Antoni
pojale ajutiseks elamispinnaks kasutada
Kuressaares Pärna tän.  asuva Hollandi
tuuleveski juurde kuuluv kuur.
A. Maripuu.
Saaremaa Toiduainete tööstuse
Kombinaadi Direktori kt.
Saaremaakonna T/Kom. Esimehele
Palun Saaremaa Toiduainetetööstuse kombinaadi direktori
välja anda komanteerimise tunnistus Tallinna sõiduks
kestvusega 29. maist - 9 juunini.
Alus: Toiduainete tööstuse ministeeriumi väljakutse
A. Maripuu
kombinaadi Direktori kt.
Kuressaares 29 mail 1946 a
nr. 213.
ärakiri. 22
Saaremaa T. S. N. Täitevkomitee
Vastuseks teie Kirjale nr. 1964 7 juunil 1946 a.
on mull teatada järgmist.
Saaremaa Toiduainetetööstuse kombinaadile Tallin-
nast määratud kütte ja määrdeõlid ning Jäätisetööstu-
sele suhkru realiseerimist takistav siiamaani veovahen-
dite puudus, kuna kombinaadil endal puudub auto ja
autobaas nr. 11 puudus kütteõlid.
Meile eraldatud Rahandusosakonna poolt 5000 rbl.
sai tarvitatud ära tööliste palkade maksmisteks mis
toimus 31 mail 1946 a.
A. Marepuu
Saaremaa Toiduainete tööstusse
kombinaadi Teh. juhataja.
Kuressaares 7 juunil 1946 a.
No 170
Sikassaare abimajandi
tööde juhataja Tamm Jaani
Töötasin Sikassaare majapidamises tööde juha-
tajana oktoobrikuust 1944 kuni siia maani.
Selle aja eest olin õigustatud saama töötasu nii
natuuras kui ka rahas. Avansina olen osalt
palka kätte saanud. Õiget palgamäära ei ole
senini mulle saanud teatavaks.
Nüüd aga läks Sikassaare majapidamine
teise alluvusse ja minul seni saamata olev palk
ei maksta uuelt majandajalt välja.
kogu varandus on akteeritud ja uued majanda-
jad käsevad mind pöörduda palga saamises endise
majandaja poole. Endine abimajapidamise direk
tor Kirsch lubas mulle mullika ja vilja, kuid
kogu varandus akteeriti ja mul ei ole saamata
olevat palka kuskilt saada.
Palun Teie korraldust käesolevas asjas,
et minu palga välja maksmiseks leitaks võimalus.
Kuressaares
JTamm.
7. mail 1946.
06. 46 a. Ärakiri
No 205
Eestimaa K(b)partei Saaremaa Komitee
II sekräter sms Ossipovile.
Saaremaa Toiduainetetööstuse Kombinaadile
kuuluwate majapidamiste "Sikassaare" ja "Mariendali"
põldudel ja heinamaadel karjatatakse juba pikemat
aega sõjawaelaste hobuseid ja lehmi, mille tõttu meie
majapidamiste heina ja vilja saak saab häwitatud.
Palun Teie kaas abi, et meie majapidamiste maa-
aladel lõpetatakse sõjaväelaste loomade karjatamine,
Vastasel korral ei saa nimetatud majapidamistes
loomapidamist edaspidi läbi viia.
Saaremaa Toiduainete-
tööstuse kombinaadi
RLepiste
Tormas sel 12 Octobril
juures ollid 1876
Walla wollimehed.
Kui kohto teendri palk 12 Rbl. ja
Lillaswerre Koolimaa rent 12 Ru ja
pearaha weemisse kullo - 2 Rbl. Pea-
raha Rechnungist wälja unnestusse
pähe on jäänud. Siis arwasid wolli-
mehed, et se rahasumma 26 Rbl. saab
pearahaga ühes hingede käest kohe sisse
nõutud.
Wollimees: Josep Raud. XXX
Kristjan Sarapu XXX
Karel Arro XXX
Mart Pärjel XXX
Kristjan Sonsein XXX
Karel Sirrel XXX
Mart Tode XXX
Karel Nolk XXX
Wöörmünder: Kusta Josep Abroi
Baron Karel Nolken
Wallawannem: Kustaw Ilwes
Tormas sel 12 Novembr 1876
jures olli
Wallawannem Gusta Ilwes
Keiser. Kihelkona kohto Eeskirja täitmisseks
sest 7 Octobrist s. a. N4644 tarwitas wallawannem
tännaseks päewaks ammeti meeste wallitsejad
Koggokonna maeasse kokko, ja panni neile
ette, kuida nemmad tema juhatuse al eestul
lewa 3e aasta peale koggokonna kohtu liik-
med wallitsema peawad, mis siis al seiswal
wisil korda sai seatud.
Keige esmalt said sadikud wallitsetud.
a, Moisa sullaste seast kelle arro 5 hinge on
wallitsesid, sadikud: Hindrik Thomason
b, Tallo sullased kelle arro 26 hinge on, wallit
sesid enneste seast sadikud ja nimmelt:
Mart Pärn
Samuel Winkman
Kristjan Orman
d Lahtised innimessed kelle arro 73 hinge on
wallitsesid enneste seast kümnikud, ja nimmelt:
Samuel Winkman Karli p.
Jaan Luht
Otto Sommer
Jakob Josua
August Rosin
Widrik Winkman
Widrik Raud, ja
Kristjan Reial
Selle peale astusiwad perremehed ja kümnikud
kokko, ja hakkas koggokonna kohto liikmete
wallitsemine wallawannema eesjuhatussel
järrele, seiswal wiisil korda minnema:
Tormas sel 13 Novembril 1875
jures olli:
Wallawannem Samuel Arro.
73. Keiserlikku kihelkonna kohtu Eskirja peale
sest 2 Octobrist s.a N 5041. tallitas walla wan-
nem tännaseks päewaks 21 aastast kunni
60 aastani meeste rahwa hinged walla
ammetmeeste wallimise pärrast kokko
3 jarreltullewa aasta peale
ja sai se wallitsus al seis wol wiisil korda saadetud
I. Moisa sullaste arw on 5. hinge Kellest
Kokko ollid tulnud: Hindrik Tomasson
ja Kristjan Sonsein, kes enda hulgast
saadikuks wollitsessid:
Hindrik Tomasson
II. Talloperremeeste sullaste arw 29 hinge
Kellest Kokko ollid tulnud: Kristjan Jost, Alexan-
der Pärlin, Kristjan Raud, Jakob Jost, Mihel
Trei, Samuel Winkman ja Widrik  Ormann,
kes omma hulgast Kolm saadikud wallitsessid ja nimelt
Kristjan Jost,
Michel Trei,
Samuel Winkmann
III. Lahtissed omma peal ellawad inimesed,
Kelle täie healiste hinge arw 76 on ollid
kokko tulnud ja nimmelt:
Hiob Sasmiil, Jakob Einmann, Karel Sirrel
Fritz Triik,  Jakob Josua Samuel Raud
Jacob Raud, Samuel Winkmann, And-
res Trei Kusta Luht Widrik Sirel, Josep
Josua, Andres Karlow, Kristjan Raud,
Jakob Sommer,  Andres Trei
Kes omma hulgast 8 saadikud wallitsessid ja
nimmelt:
Karel Sirrel
Kusta Luht,
Samuel Winkmann,
Jakob Sommer
Widrik Sirrel,
Andres Kadlow,
Josep Josua ja
Samuel Raud.
Selle peale astussid siis perremehed ja saadikud
kokko ja allustas walla ammeti meeste
wallitseminne, mis teisel pool wallitse-
misse kirja järrele korda soi seatud.
Awwinorme mets, Awwinorme ranna, Lohhusu -wanna,
Lohusu kirriko, Kassepäh, Kükkita, Konno, Torma,
Tarrakwere, Toikwere, Waiato ja Räbise wallawalit-
sustele.
Nimetud wallawalitsustele saab Mustwe wallawalitsuse
poolt selle kihelkonna kohtute ette pantud siin
ühhes seiswa palwe-kirja peab ettekirjotud - nõu-
meeste kogule se palwekirri ette panna ja ärra selle-
tada, kui paljo kasso ja kergitust keik need nimetud
wallad, keige raha ja muu walla asjade toimetuses
Tormas sel 10. Januaril 1876.
wallanõumehed.
75. Wanna wallawannem Samuel Arro an-
tis tännasel päewal omma kaest rechnungid
ue wallatwannema Kusta Ilwesse ja wöör-
mondritte Josep Abroi ja Karel Nolk kätte
ja olli kassade ja rehnungide seisus
allamal wiisil.
I. Koggokonna kassa seisus:
puhhast rahha - 65 kop.
Intressi pabberid
2170 rubl
II. Trahwikassa Seisus
puhhast raha 2 rubl. 18 kop. 500 rub.
III Maggasiwiljaraha
70 kop. 1799 rub.
puhhast raha
IV Waestelaste rahha
410 r.
puhhas raha 31. rubl.6.
sest Kassast on puh-
hast rahha wallas
31. rubl.
V. Kautsioni raha
47 rubl. 20 cop.
Sest puhtast rahhast
on Wallas põllas
47 rubla.
Peale selle on wanna pearahha
wõlgassid wallas ja wäljas wõllas
778 Rubel 80 Cop. mis uus walla
wannem omma kätte wõttab sisse
Noumees Josep Raud xxx
Karel Arro
Kristjan Sarrapu
Karel Nolken
Wöörmönder: Josep Abroi
Kooli-seaduse keige tarwilisemad paragrahwid:
§5. Nipea kui laps 8 aastad on wannaks saanud, seisab temma kooli kohto
üllewatamisse all ja peab moistuse poolest katsutud saama.
§7. Kui ühhes koggokonnas koddo õppetus ni waene, et lapsed mitte lugge-
mist egga kattekismustki ei oppi, siis peab kooli-kohhus noudma,
et lapsed wannematte ehk perre wannematte kullo peal külla
Kooli saawad pantud.
§ 10. Iggal kihhelkonnal ehk kabbelikirrikul, kel 2000 meeste hinge
on peab üks kihhelkonna kool ollema
§ 13. Iggas koolimaias peawad poeglaste ja tüttarlaste maggamisse
toad lahhus ollema
§15. Kooliaeg kestab keigewähhem igga aasta 6kuud, Octobrist kunni
Aprilli kuuni.
§ 16, Keik lapsed, kelle wannemad ühhes koolijaus ellamas, peawad
10 elloastast sadik külla kooli tullema ja ni kaua Koolis
Käima, kunni kooli kohtu läbbi neil tunnistus saab antud, et
nemmad täieste on õppinud.
§18. Kui koolilaps ilma wabbandamatta koolist ärra jääb,
siis peawad need süallused wannemad ehk kaswatajad
Kreiskooli kohto läbbi kinnitud trahwi rahha maksma
ja lapsed peawad need wõlgpääwad tassuma; kes poolt
Kooliaega koolist ärrajänud, peab üks aasta rohkem koolis käima.
§ 19. Kui koolmeistri karristuse mele wald ei aita, peab wannematte
meelewald appi tullema
§ 21. Keik need lapsed, kes külla koolist läbbi käinud, peawad kunni
leerini seatud päiwil ehk näddalil meeletulletamisse pärrast
kooli tullema.
§ 23. Kui kihhelkonna kooli keige wähhem 12 last omma prii
tahtmisse järrele ei tulle, siis wallitseb kooli kohhus ni paljo kui peawad,
keige parrema lastehulgast wälja ja saawad nemmad koggokonna kullo
peal kihhelkonna kooli pantud.
§ 38. kooli maiade ja kõrwalisse honete ehhitaminne ja ülles piddaminne,
ni hästi kui sojentaminne ja walgustaminne on kogukonna assi.
§ 41. Kus ühhe kooli järrele mitte ennam kui 200 meeste hinge revissioni jär-
rele, peab koolmeistri palk keige wähhem ollema 7 taldri maad ehk
keige wähhem 100 Rubla rahha. Kus ennam kui 200 hinge - seal
Keigewähhem 10 taldri maad ehk keige wähhem 150 Rubla rahha.
§42. Koolmeistri eest maksab koggokond pearahha.
§ 43. Koolmeister woib kooli kohto lubbaga nisuggust kõrwalist
ammetid pidda, mis temma kooli tööd ei kela.
§ 44. Kihelkonna koolmeistri pearahha maksab kihhelkond.
§ 50. Kihhelkonna kooli wannem saab kirrikuwöörmöndrite ja kooli-
wannematte hulgast ja nende läbbi wallitsetud.
§ 51. Kooliwannemad sawad ammetnikude ja nõumeeste hulgast kooli-
kohto läbbi wallitsetud.
§52. Kirrikowöörmöndrid ja kooliwannemad on koolikohto
abbimehhed. Nende kohhus on:
a, üks kord näddalas koolitoa juuretulla, et koolitäitmist
üllewatawad.
b, igga kuu lõppetusel trahwirahha ja sisse maksta kus
tarwis.
c,  wallawannema abbi nouda, kui trahwirahha heaga
sisse ei makseta.
Tormakihhelkonna wallawallitsusele kätte.
Kõige ülle Wenne riigi on ammogi jubba üks
selts assunud, mis Majestäti Keisriproua
Keige kõrgema kaitsmisse al seisab ja kelle kohalik
eestseisja Excillenz Liiwima Kubberneri härra
on. Selle seltsi hool ja püidminne on hawatud
ja haige sõameeste rawwitsemisse eest murret
kanda ja selle tarvis keige pealt priitahtlikult,
kui ka weikeste aga woimalikult hulga andeid
korjamisse läbbi jõuda kogguda, kui sõda
peaks lahti peasma, - mis eest Jummal hoide
wõtko, - kohe woimalik hawatud ja haige issa-
ma Kaitsjatele abi ja rawitsemist muretseta.
ning, et seda woimalik teha selle tarwis jubba
rahu ajal ei mitte üksi raha kogguda, wait Ka
Laatsarettisi, hawamähkmid j.n. e. ette-
walmistada, haige tallitajaid õppetada tohtride
j. n. e. päälegi sõa korral ka nii suguste
hawatud ja haige issamaa poegatest mitte puudu
ei saa ollema, kes Liiwimaa kubermangust ja
meie maalt sõateenistusse on astunud, et  Keis-
ri ja isamaa eest wõidelda.
Nimmetud wallawalitsustele saab siis Kuber-
neri härra Käsu peale selle läbbi ette kirjutud,
nii paljo kui wõimalik selle seltsi jauks prii
tahtlikku raha andeid kogguda, olgo need anded
ka weel nii wäikessed, - hulga pealt teeb se
siiski paljo wälja. - selle tarwis korjamisse
lehhed wormistada, kus peale priitahtlikku
andja nimmi ja ande suuruse saab kirjotud,
need korjatud anted ühhes korjamistelehhega
aga 6 näddala sees tännasest paewast Kub-
berneri härra kätte eddasi saatmisseks minnu
kätte läkkidada.
Eesollewast ringkirjast on sõnna sõnnalt
üks ärra kirri wõtta ja walla ametnikude kätte
Kirjotaja isse ärralikkult kokko leppimisst
mööda selle waewa eest tassutud.
Wollimees: Joseph Luht XXX
Joseph Pärlin XXX
Joseph Abroi XXX
Jakob Kasik XXX
Jakob Poom XXX
Kusta Ilwes XXX
Karel Ploom XXX
Wöörmönder:
Mihkel Leppik XXX
Willem Stahl XXX
wallawannem: Samuel Arro XXX
Tormas sel 31. Octobril 1875
Wallaannem, Samuel Arro
wöörmöndrid ja
wollimehed
Selle aasta losipois Karel Simson astus ette ja
andis üllesse et temma norem wend Jacob wiggane
on ja pallub selle ülle üks tunnistus kirri et temma
omma santusse pärrast keigist krono ja walla
maksudest prii on olnud.
Selle asja pärrast astussid keige walla heale
armliste assemel wollimehed, wallawannema
kässo peale tännaseks päewaks kokko ja anni-
sid otsusseks, et losi poisi Karel Simeon
norem wend Jakob 19 a.w. siit saadik santus se pär-
rast keigist krono ja walla maksudest prii on olnud
ja eddespiddi ka keigist maksudest priiks jääb,
selle järrele losi pois Kare Simeon wamili
toitjaks wõiks arvata saada.
wollimees Joseph Luht xxx
Joseph Pärlin xxx
Joseph Abroi xxx
Jakob Kasik xxx
Jakob Poom xxx
Kusta Ilwes xxx
Karel Ploom xxx
wöörmönder: Mihkel Leppik xxx
Willem Stahl +++
wallawannem Samuel  Arro
Torma kihelkonna wallawalitsustele.
Liwimaa seatistiku komitee presidendi,
Excellenz Liiwimaa Tsiwil Kuberneri härra Baron
Uexküll von Gyldenbandti käsu pääle saab nime-
tud wallawalitsustele ettekirjotud ligi pantud tabelli
järrele meite maal ette tullewaid geografia ja
muu kohtade issi nimesid nii paljo kui woimalik
kokko kogguda ja neid puhtalt kirjotud Riga edasi
saatmisseks siia kihhelkonnakohtu läkkitada.
Mill moodul wallawalitsussed neid nime-
sid koguta tahawad, jääb nende omma hääks arwa-
misse holeks. Kihhelkonnakohus tähhendab aga, et
wallakoolmeistrid ja metsavahid, ning muud
innimessed, kellel keik kohad wallas tulwad
on neid nimesid ülleskirjotada woiks
Wallakirjotajad peawad aga selle eest hoolt kand-
ma, et need nimmed, mis nii paljo kui woi-
malik selgeste üllespantud peawad saama,
kunni 20 Septembrini s. a siia sisse läk-
kitud saawad.
Need nimmed saawad selle tarwis prugi-
tud, et keeletargad nende seest Soome-Ung-
aria rahwasuggu laiale lagunemist wene
riigi sees wõiksiwad järrele uurida.
Mägede, küngade
kõrgustikude, kal-
jude orgude,
kiwimurdude
koopade ja Kur-
ristikude nimed.
Metsade, soode,
järvede, jõgede
põldude, löötide,
ojade, loimede,
heinamaade ja aasa
hallikatte, joe-
de issanimmed.
kõwertuste ja kää
rude nimed.
Weekoosede jõelame-
nikude, liiwasaarte
rannakallaste, järwe-
kitsuste ja mäe-
selgade, maa ninade,
lahede, saarte, ja
kalla püiu kohade
nimmed.
Torma ja Lohoso kogoduse waldadele:
Armsad wennad: Meie tännawune Mai Conventi peal sai üllema
piiskopi kohto soowimise ja meie Ria piiskopi kohto kässo
järrele läbbi rägitud: kas Torma ja Lohoso kihelkonna heaks abbi-
õppetaja wallitseda ja kudda temale tarwilist ülles piddamist
ja palka muretseda. Sest et nüid agga kolm walda sedda asja
Jaggugi mitte jubba enne Conventi sanud ligutata ja läbbi
mõttelda, teised wallad kül omma wasto seismist awaldasit
aga mitte täielikul kombel ei olnud, pohjandanud, siis-
konwenti liikmet arwasiwad heaks, sedda tarwilist ja suurt
küssimist weel üks kord waldade läbbimõtlemise ja läbbi
räkimise hooleks anda. - se siis omma üllematelle esmast
otsust teada anda se ülle, missuggused kogoduse mõtlemised
selle asja pärrast on. Et nüid waldadel nende nõu piddamise
omma soowimised ja arwamamised peaksid saama
toetanda, ollen mina tullusaks luggenud neile selle minno
ringkirja läbbi nisugguse põhja katsuda kätte anda-
ennesest teada, mitte selle pärast et need priitahtlikut
arwamised kõige wähema sundimise alla panna, wait üksi
se pärrast et need sammad arwamised mitte laiali ei läheks
aga ka mitte ühhe punkti peale seisma ei jääks wait selle
peale saaksit põhjentut, mis meil ülle matto wiimne
silma märk on nende soowimiste poolest.
Üllema Piiskopi kohto keige üllem ja wiimane silma-
märk polle nüid mitte se, et Torma-Lohoso kihhelkonnale põl-
west põlweni peaks ikka abbi õpetaja ollema wait et se samma
Kihelkond saaks lahutud kahte jakko, nenda et eddespiddi
kaks kihelkonda ja kaks õppetajat peaks ollema, ni kaua agga
kui woimalik ei olle, seddawiisi meie kogoduse lood seada-
ni kaua olgo kihelkonna õppetajalle abbi õppetaja antud.-
üllempiiskopi kohos mõttleb sellega kogodusele head soowida
sest sedda tunneb iggaüks ennesest ärra: sedda suurem kogodus
seada suuem töö, töö suuruse järrele olgu töötegijatte arw
sedda wähem töö tegigid sedda vähem woib tööd teha. - Meie
Waimolik üllem kohos on siis omma soowimisega tahtnud töö
koorma se läbbi wähhendada, et wähentakse töötegemise
põldo ja ni kaua kui sedda ei sa et töötegiatte Arvo saab
kaswatud - et selle wasto ühtegi ei sa ööldud - ma arwan et
peaks igga ühhele silma paistma kes ommad silmad mitte
wägise kinni ei panna, Aga nisammmoti peaks ka se iggaühele
awwalik ja ilm ütlematta teada ollema et meie Torma-Lohoso
Kihelkonna loud selle poolest mis praego nimmetud saanud
korralise järge peal ei olle. Liggi 14000 koggoduse liikmed
ja üks õppetaja, kes neid kui karjane peab hoidma, armsad
wennad, mis selle juures weel ütlemist on. Üllem Piiskopi kohhos
polle siis omma sowimist mitte tuule käest wõtnud, wait ta kannaks
omma nimmi / Piiskop - Üllewataja :/ üllekohtoga, kui temma
meile mitte ei tahaks öölda: katsuge oma loud
parrandada ja parrema korra peale seada -
Jah olleks neil õigus, kes ütlewad ehk ommeti mõtlewad
nago ei olleks õppetajatöö muud, kui et temmal
pühhapäewal tulleb jummala teenistust piddada,
laua rahwast wõtta, ja minu ammeti tööd tallitada-
Agga ma wõttan endale lubba küssida, - kus on leeri
töö ni ja ni mitme lastega, kedda ei üllewadata
ei sa, kes on kooli töö ni ja ni mitme koolides -?
Kus on se pea töö se. hoolekandmise töö waeste,
haigete ja eksjatte heaks.-? mul arwata lähheb
üks näddala pääw mööda, et wist ükski innimene
pole mulle sees käienud, teine selle, teine teise palwe ja
küssimisega, agga on ka neid näddalapääwi
ja tõest mitte pissut, kos hommikost õhtoni
tua uks mitte paljo kinni ei seisa.- ja need on need
kes minno juure tullewad, agga kos on need, kelle juure
minna peaksin minnema.-
116. Igga ühhele antakse lubba kaks näddalid enne sedda,
kui nimmekirjad sawad kreisi-, maakonna - ehk
linna Kommissionidele ärra antud (§118), üllesanda
meid wäljalaskmissi ja eksitussi, mis kegi neis
nimme-kirjades on tähhelpannud. Üllesandmissed
peawad sama ülleskirjutud ühte isse-järralisse
ramatusse, seitsme päewaga labbiwadadut käes
ollewa dokomentide põhjust möda, järreleküssimiste
ehk teiste wiside läbbi ja nimme-kirjades üllesleitud
wiggatussed ärraparrandud. Wäljalaskmistest ja wiggadustes
isse-jaulistes kutsumiste nimme kirjades, mis kreis, maa-
Konna- ja linnade kommissionid walmistawad (§102),
antakse ülles järjelt nende samma kommisjonidele:
selle paragrahwiga kinnitud aeapitkussel kahhe
näddola aea seas.
117. Neile kes on § 116. kinnitud aega möda lasknud,
antakse lubba ka pärrast sedda nende ülles-
ütlemissi wäljalaskmiste ehk eksituste polest kreisi-
maakonna- ehk linna wäetenistusse kohhusse
Kommissionidele üllesanda üknes siis, kui
naad wõiwad tunnistussi anda, et naad ühhe tõsisse
keldusse pärrast ei wõinud sedda õigel aeal tehha.
Nisugguste tunnistuste läbbiwatamist, kus palju
naad tõssised on antakse nimmetud kommissionide
125.
Need mehhed, kes paragrahwis 123 ja 124 on nimmetud,
agga nisamma ka need, kes tahhawad isse-õigustest
warrantusse seisusse järrele ossa sada, peawad sedda
kohhalisse wäetenistusse kohhusse tallitaja kommis-
sionile üllesandma mitte iljem, kui kaks kuud
enne kutsumisse kätte tullemist. Pärast sedda
tärminid, üllesütlemissed wõetakse wastu üksnes
sel korral, kui üllesütleja wõib täieliku tunnistust
anda, et ta koggoniste ei võinud õigel aeal
üllesütelda ja just selle pärrast on tänini
aea möda lasknud.
V. Kõigewimatsest kutsumisse nimme-kirjade
läbbiwatamissest ja neist meestest, kes liisku
peawad wõtma.
140. Tänast sedda, kui kutsumisse nimme-kiri
Tormas sel 25 Julil 1875
Koos olli.
Wallawannem Samuel Arro ja
Nõumehhed:
68. Tännaseks paewaks tallitas wallawannem Nõumehed
koggokonna kohtu maeas kokko ja panni neile ette et
et nemmad selle ülle üks nõu peawad kui paljo wilja
tallo maeade ehhituste peale maggasinist woib wälja
antud saada; Nõumehed nii kui ka perremehed, kes ka
seks päewaks ollid kokko astunud piddasid selle ülle nõu
ja arwasid et ühhe ue tallo maea ehhituse peale perre-
mehhe abbiks 20 wakka wilja sai on 10 wakka
rukkid ja 10 wakka odre peab antud saama.
Peale selle annab ka igga perremees 100 Llb
õlga kattusse jauks.
Nõumees: Joseph Luht XXX
Joosep Pärlin XXX
Josep Abroi XXX
Kusta Ilwes XX
Karel Ploom
Wallawanem Samuel Arro
juures olli:
wallawannem Samuel Arro.
Seaduslik arw nõumehhi olli wannem Samuel
Arro kässo peale kohtu maeasse kokko tulnud ja
panni wollimeestele ette kuida tännawa aasta
selle ränga kuiwa läbbi koik suwe willi hak-
kab häppendama ja karta on et leikussest suurt
lootust ei sa ollema, ja olleks se kassu-
lik ollema niisuggust häppartust Keiser-
liku Kihelkonna kohtule teada anda, et kohus
ni hea olleks ja Tõrma walla maggasist lae-
natud wilja eest kassud mahha jätta wattaks
Wollimehed räkisid selle asja läbbi ja
leiawad wallawannema ette pannemisse tul-
lusa ollema ja teggiwad otsusseks:
Et wallawannem niisugust asja
kihhelkonna kohtule ettepaneks ja
sedda palluks, et tännawo aasta-
se laenu eest kassud mahha jääks.-
Wollimees: Joseph Luht xxx
Josep Pärlin XXX
Jakob Kassik XXX
Jakob Ploom XXX
Wööramönder Mihel Leppik XXX
Wallawannem  Samuel Arro.
Tormas sel 5 Maerzil 1876
Koos olli:
Wallawannem: Kusta Ilwes
Wöörmönder Josep Abroi
Nõumees: Josep Raud,
Karel Arro,
Karel Nolken,
Karel Sirrel,
Kristjan Sonsein.
77. Tännaseks päewaks tarwitas wallawannem
walla wollimehed koggokonna maeasse
koko ja panni neile ette, et Torma Magga
sininis weel ikka wanna rukkid on mis
ni kui ennegi
jubba halwaks tahhab minna ja et ka se aasta
perremeestele nende maa suurusse järrele
ümber wahhetusse peale selle tingimissega
wõiks wälja antud saad, et süggise hea ja
kuiw willi jälle ilma kassuta sisse-
maksawad.
Nõumehed teggid otsusseks, et se aasta ka
50. tsetwerti wannemid rukkid perremeestele
nende maa suurust mööda ümber
Maggasinist
ilma kassata
wahetusse peale wälja wõib anda, ja et
süggise hea ja kuiwa wilja essimisse
leikusse aial Magasi jälle sisse maksawad
üllewaataja
Se protokoll saab Keiserliku (Kihhelkonna)
Kohtule kinnitusseks ette saadetud.
Josep Raud XXX
Nõumees.
Mart Tode
Karel Sirrel +++
Wöörmönder
Josep Abroi
Wallawannem:
Kustaw  Ilwes
mille aastad wälja wimata on ja
Tormas 5 Maerz 1876.
Juures ollid
Noumehed, wöörwündrid
ja wallawannem.
Nõumehed lubbawad kirjutajale
wallarulliraamu kirjutusse eest
50 rubl hob. ja saab se pea raha külge arwatud
ja kinnitawad sedda omma alkirju-
tusse läbbi.-
Noumees: Josep Raud xxx
Karel Sonsein XXX
Kustaw Ilwes
Ringkiri Imokvere moisa perris herra Von Klot poolt
Torma Kihelkonna wallawalitsustele.
Mede Kihelkonna Kohtu herra lähheb Mai kuu sees
Torma jaama ellama, et meil kihelkonna
kohus kesk konda saab assutud. Sest et neil
oma moisa ei olli, kus woiks mets olla, on  mois-
nikkud Kohtuherrale puid lubbanud, anda
ilma rahamaksmatta kahheksakümmend
sülda, ja minna pallun wallad olge nenda
head, raijuge ja weddage need puud, iga wald
oma moisa metsast meie kohtu herrale kolm
aastad järrestikku, iga aasta oma jago.
sügisel ilma hinnata Torma jaama,
Wannast, kui moisnikud isse kohtu herrad
oliwad wiisiwad nemad oma hobbustega
kohtu kappid, aktid, lauad ja keik kohtu kraami
tõisest moisast toisi, kui kohus tõise walit-
susse kätte läks. - Meie kohtu herral hobbusid
ei olle ja sellepärrast pallun minna wallad
andke ilma maksuta Kohtuherrale küti
hobbused, iga 4 adra peale üks hobbune
jauwanker ja mees kohto ja oma kraami
Ranna moisast Torma jaama wia ja
nimelt 2.sel Mail 1877 ommiko wana
Ranna - mõisa.
Nende kahhe tööde ülle minna Teile
käsku ei woi anda - waid se on üks palwe,
mis iga wald woib täita ehk täitmatta,
nii kui tahtmine on aga mina arwan ja
loodan, et Teil minu palwet wist täit-
Tormas sel 1. August 1875.
Peakohtmees Josep Luht.
70. Maggasi seadusse punkt 6 järrele teggiwad
wallawannem, wöörmöndrid ja maggasi Kubjas
wallawollimeestele wiimse aasta maggasiwal-
litsusse ülle arru peakohtumehe Josep Luht
juhhatussed.
1874 aastal 1Augustil olli maggasi seissus.
457 tsetwert 32 karnits rukkid.
odre ja
53 "
1874 aastal tulli süggise laenatud wilja eest kasso:
tsetwert 58 Karniz rukkid
1875 aastal maggasist wälja laenatud:
32 karniz rukkid
14 tsetwert
4 2/3
kaeru.
29 "
1875 aastal 1 Augustil olli ümbermöetes maggasis:
401 tsetwert 21 1/3 Karniz rukkid
4 1/3
Tähhentus:
müidu sai 39 tset. ruk
100 " odre
100 kaeru
Rechnundid said nõumeestes õiged
leitud ollewad.
Nõumees: Joseph Luht xxx
Jakob Kasik
Josep Luht
pea kohtomees:
Tormas sel 12 Septembril 1875
Koos olli
wallawannem ja
wollimehhed.
Kui kirjotaja Summri aasta jubba sell 3. Au-
gustil täis sai ja temma ettepanni, et eddes-
piddi mitte ennam wanna palgaga ei teeni,
Siis said tännaseks paewaks wallawannema
kässo peale keik nõumehed kokko kutsutud,
ja et kirjotaja palga pärrast arro piddada,-
Siis lubbassid kirjotaja leppimisse peale
temmale 80 kahheksakümmend rubla
palka 5 lb Stearin küindlid, peale selle
on keik kantselei kullud walla kanda,
Rewissioni- wallarulli- ja wamilikirjo-
tus ei pudu palga külge, waid kui
niisuggune kirjotus juhtub, saab
matta ei jätta, sest et Teie teate, kui suurt raha
moisnikkud omast käest iga aasta maksawad
ja selle wasto need kaks ees nimetud tööd on üks
weike asi.
Minna pallun, et iga üks wald minnole
Imokvere mõisa kunni 1 Maini kirjotab, mis
nemad minno palwe peale lubbawad tehha.
Teadaandminne.
Keiserlik I Tarto Kihelkonna Kohtus annab sellega
teada, et se kohus Pühapäewadel ni kui na
krono ja Kerriko Pühhadel kinni saab ollema
ja neil päewadel mitte keddagi wastu woe-
tud ei sa.
Wollimeesi Karel Sirrel xxx
Mart Pärjel
Wöörmünder Josep Abroi
Ühhe keiserliku I Tartu kihelkon-
na kohtulle
allandlik palwe Torma
wallawollimeeste kogo poolt
83. Keiserlik kihhelkonna kohus saab siit poolt
aelandlikult pallutud sedda lubbada, et Torma
koggokonna kohtumaea wärwimisse tarwis koggo-
konna kapitalist 90 rubla höb. woiks pruugi-
tud saada.
Torma kogokonnamaeas sel 14 April 1876.
Wollimees: Josep Raud XXX
Wöörmünder: Josep Abroi
Tormas sel 14 Aprilil 1876.
Wallawannem: Gusta Ilwes
wöörmünder Josep Abroi
Josep Raud
Wollimees:
Kristjan Soonsein
Astus ette selle aasta wäetenistusse kut-
sutaw mees Gustaw Willems, ja andis üllesse, et
temma issa Kristjan Willems minnewa aasta
parremast käest sandiks jänud, ja nõuab selle
ülle üks kinnitud tunnistusse kirri koggokonna
poolt, et temma issa santusse pärrast keigest
walla ja ka Kroono maksudest priiks jääb
ja et temma selle järrele perrekonnale toitjaks
woiks arwatud sada. Selle asja perrast walla
wannema poolt tännaseks päewaks kokko tal-
litud wollimehed leidsiwad selle aasta wäetenis
tusse sissekutsutawa Gusta Willems ülles
andminne ja nõudmine õige ollema, ja et
temma issa Kristjan Willems parrem kässi
hopis hukkas on ja temma sellega keddagi
tööd ei woi tehha saada. Siis teggiwad wolli-
santuse pärrast
mehhed otsuseks, et Kristjan Willems eddes-
piddi pearahhast ja keigest maksudest
priiks saab moistetud, ja selle järrele
Maggasi üllewataja, kes utest, wallitsetud nõu-
meestest wallitsetud saab wallidses tedda al ni
seiswal wiisil
Kedda wallitsetud sai
nende mimmed kes wallitsesid
magasi üllewatajaks
Mihlel Sõbber
Karel Nolk
Mart Pärjal
Mart Toode
Kristjan  Sonsein.
Selle järrele sai siis maggasi üllewatajaks wallitsetud
Michel Sõbber 39 aastad wanna lutterusse usku,
Sellega on siis se wallitseminne lõppetud, mis peale
siis keik koost ära lahkussid
Wallawanneni: Samuel Arro
Torma sel 2. Januaril 1876
Wallawannem Kusta Ilwes ja
Nõumehhed.
Keiserlikku kihhelkonna kohtu kirja täitmisseks 74
sest 12. Decembrist 1875 No 6228. tarwitas wallawannem
tännaseks päewaks walla wollimehhed kokko ja
panni neile ette, et Muste allewi riks post kortor
tahhetakse assutada, kus keiksuggu rahha ja muud
kirjad toimetud saawad ja selle ülle üks otsus
piddada kui paljo Torma walla poolt nimmetud
post kontori assutamiseks abbi lubbab, mis-
keigist ümberkaudsest waldadest pallutak-
se, kaugele agga selle posskontori kasso
wõib ullalatada.
Nõumehhed piddasid nõu ja teggid ot-
susseks, et Torma walld ommad kirjad
nii kui ennegi tahhab Tarto postkontoriga