Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
tud kas ta nüüd omma Kronomaksod ärra maksab
ja kolm Rubla naise surma kirsto eest. Mihkel Wälli
ütles mul ei olle se kord mitte üks koppik rahha kui
ma tenin kül ma siis maksan agga nüüd ei olle
mul se kord mitte maksa. Siis koggokonna kohhus
ja walla wallitsus nähjes et Mihkel Walli ei tahha
mitte maksa andi taale kaksteiskümmend napso
witso, ja kästi selle ku sees omma wölgo ärra
Körtsi taggand Möisa pölde wabbanik Kannebi Aleksei
Roes ärra surnud sai temma warrandus ülles kirjotud
temma kahhe lapse jäuks Lisawetta ja Mihkel
Elomaia tubba rihalne kamber 40 Rubla kop wäärt
kaks lamast 2 - ,,  kop wäärt
kaks riede kirsto teisel luk ees 3 - ,, - wäärt
kaks söma rendi ,, -  65 kop wäärt
üks reggi teine raud taldal ,, - 50 - wäärt
üks kalla nöu ,, - 30. - wäärt
üks toower ,, - 20 - wäärt
üks ping 7 jalga pitk ,, 10 - wäärt
üks nael wilo Rawi Ewa käes ,, - 40 - wäärt
Magatis assemed ,, - 25 - -
üks kanteline painand ,, - 5 - -
üks taari nöu ,, -  15 kop waart
Summa 47 Rubl 60 kop.
Nende laste Wöörmünderid Iwan Roes +++
,, ,, Aleksei Wiimne XXX
Ristemäe Martin Tuus temma järge jänud warran-
dus pärrast tema surma sai ülles kirjotud ja hinna
alla arwetud temma kahe lapse jäuks Wassilli, ja Lisawetta
Elomaia tubba rihalne ja kamber 10 Rubl ,, kop wäärt
wiis lamast 5 - ,, - -
üks Riede kirst ilma lukkida 1 - ,, - -
kaks kalla nöu 1 Rub 40 kop wäärt
üks weeraand ,, - 10 - -
üks lewa löime ,, - 15 - -
Transport 17 Rubl 65 kop
No 22. Iwan Päästel.
23. Jeorgij Kok.
24. Elisawetta Rääp.
25. Jeorgij Wiitsar.
26. Irina Kirst.
27. Ekatterina Toombu.
28. Jeorgij Mahlamets.
29. Jakow Pihhil
30. Weodor Kunskap.
31. Ekatterina Lesk.
32. Estahwi Kriintall.
33. Iwan Kirst.
34. Wladimer Rand.
35. Mihail Toombu.
36.{  Jakow Pärt.
37.{  Jakow Pärt.
37. Elisawetta  Peld.
39. Iwan Pärt, Anna peld.
41. Kusto Kidder
42. Käomatsi. Mihail Wessik.
43. Anni. Melania Kok.
44. Mihail Wessik.
45. Tatjana Allikas.
46 Jakow Ruitt.
47. Iwan Kiip.
48 Martin Room.
49. Ütti. Martin Kiwwi.
50. Martin Pallo.
Iwan Lipp. wõttis wasto issa assemel.
Soldat. Andrei Marripu
Februari-kuu 25.
Olli Kachtla koggukonna kohus koos ja laskis sedda Prot-
tokolli tehha Kachtla Krono Mõisa walla Maggasini
aida ülle mis on art. 12 järrele koggukonna wanematte
ja 4ja tunnistus meestega ette wõetud kennest üks
mees on iggast küllast jure kutsutud, ning on art 21.
järrele se takseritud hone hinna polest arwetud
makso rahad keige sele hone eest 30ne rubla alla
Assekurantsi makso sees ning art. 17ne järrele peab
liikumatta seisma jäma ning art 13ne järrele see
hone on ülle-ültse kattusega rogusist, ning Mõisa
majadest keige liggemalt 9 1/2 sülda ning on temma
surusse polest 5 sülda pitk, 3 sülda lai, 7 1/2 jälga
müürid kõrged 25 s. tulle majast kaugel ning
puu salwed sees.
Kachtla Krono Mõisa walla wabbanikkude
Mis on art. 12ne järrele koggukonna wannematte
ja 4ja tunnistus meestega ette wõetud kennest
üks mees on iggast küllast jure kutsutud, ning
on art. 21 järrele need takseritawad 18 honed hin-
na polest arwetud ühhe suurusse makso rahhad,
15 rubla alla igga ühhe hone eest Assekurantsi
makso sees ning art. 17ne järrele peab liikumatta
seisma jäma, ning art. 13ne järrele need honed
seiswad üksteisest keige liggemalt 25 sülda ja keige
kaugemalt 1/3 wersta emal.
_ ,, _
Olli Kachtla koggukonna kohus koos ja kohto
ette astus Aswa külast, pileti soldat Alexei Rapp
ja kaebas kogukona kohto ees et temma naene on
Alexei wenna W. Rappile 4 rub. 20 kop. hõp. 1874 a.
Augusti kuu sees laenad, ja Alexei isse on temale
Meio ku
Kachtla koggokonna kohto mehhed käisid
möisa Wallitsussega, ja Starostidega keik Möisa
ja walla pirid, ja sihhid ümber watmas kas
keik tornid risti kiwwid terwed on, ja wisipär-
rast tehtud mis teiste möisade ja waldade wah-
hel on, ja on leitud Õigusse te peäl seis-
Walla Tallitaja Jwand Kerst xxx
Kachtla koggokonna kohto mehhed käisid Möisa
Wallitsussega, ja Starostidega keik Mõisa ja walla
pirid, ja sihhid ümber watmas kas keik tornid
risti kiwwid terwed on, ja wisipärrast tehtud
mis teiste Möisade ja waldade wähhel on, ja
on leitud Õigusse te peäl seismast
Walla Tallitaja Jwand Kerst XXX
Mai ku.
Kachtla koggokonna kohtomehhed käisid mõisa
Wallitsussega ja Starostidega keik Mõisa ja walla
pirid ja sihhid ümber waatmas, kas keik tornid
ja risti-kiwwid terwed on ja wisipärrast tehtud,
mis teiste Mõisade ja waldade wahhel on,- ja
on leitud öigusse te peäl seismast.
Koggo-konna Tallitaja Georgij Toompu XXX.
Januari ku
Kachtla koggukonna kohhus olli koos, siis kaebas
Laimjälla Kirriko Öppetaja Herra et tallo
mees Kachtla wallast Iwan Kiip on 27mal
Detsembri ku päwal 1872 aastal õhto kello 10ne
ajal temma majase tunginud, ukse riiwi
kaktki põrrutanud, lapsi kohhutanud ja
ülle arro häbbematta sönnadega tedda sõi-
manud ning weel päele sedda kaks korda
rusikad temma päele tõsnud. Siis waatas kog-
gukona kohhus sedda ,ukse riiwi järrele ja
leidis tedda ärra lõhhutud ollemast. Ning
koggukonna kohhus laskis selle trawiks Iwan
Kiipule 15 napso witso anda. Tallitaja Rodion Aun
Januari ku.
neil ei olnud middagid mõista._
Koggu-konna Tallitaja Rodion Aun +++
Webruari ku
Olli Kahtla koggukonna kohhus koos agga
neil ei olnud mõista middagid._
Koggukonna Tallitaja Rodion Aun XXX
Märtzi ku
Olli Kahtla koggukonna kohhus kous
agga nemmad ei mõisnud middagid.
Koggukonna Tallitaja Rodion Aun XX
Keiserlikko I Kihhelkonna kohtule.
Kachtla koggukonna kohhus kutsus sel 30mal
Märtzi kuu pääwal 1873 aastal Kihhelkonna kohto
kässo pääle kõik Kachtla Koggukonna täie healis-
sed mehhed kokko, et koggukond nende seast pid-
di wallitsema koggukonna Tallitaja, kohto
mehhed, wöörmendrid, ja kümnikud, ning woli-
mehhed; ja siis nende seast said wallitsetud need
sinatsed mehhed koggukonna ammetnikuteks
mis siin alamal saab nimmetud._
Sell aastal ollid Tallitaja kutsmisse peäle kokko
1, Koggokonna Talitaja Jakow Tamkiwwi
2, Eestseisja Juhhan Ruus
3, need al nimmetud koggokonna wollimehhed
Üllemast wallitsejast antud seädust mööda sai siis
Kihhelkonna Kohto kässo peäle Tullekaitsmisse Asseku-
rants Reglementi järrele selle Koikuste koggokonna
Maggasini aid takseritud 100 Rubla alla, sesamma
on Randwerre külla piiris kiwwist ehhitud ning roog
kattuksega kaetud on 6 sülda 5 jalga pitk 3 sülda 4 jalga
lai ning 7 jalga körge on weel uus ja hea ning keige
liggemast wabbantniku maiast 44 sülda emal.-
Pärrast sedda said wabbat maiad, mis muist Möisa maa
peäl ning muist walla piiris keik puust ehhitud ja
ühheteisest kauniste emal iggaüks 15me Rubla alla arwe-
tud, sest et nende maiade piddajad keegi ei sowinud egga
tahtnud neid isseerranis körgema Taksationi alla panna
Koggokonna Tallitaja Jakow Tamkiwwi
Eestseisja Juhhan Ruus
Wollimehhed 1, Leonti Wiimne
,, ,, 2, Mihail Lipp
,, ,, 3, Aleksei Lember
,, ,, 4. Jegor Kaddarik
Deetsember
Maria Tamkiwwi Aleksei lesk naine kes ilma
lapseda on, ja 50 aastat wanna on ei jõu mitte
isse ennast ülles piddada wöttis ommale poiaks Jegor
Iwani poeg Tamkiwwi kes 12 aastat wanna on
ja Maria Tamkiwwi töötas omma wabbaniko
ellomaia ja mis taal pärrast surma järge jääb
Jegor Tamkiwwi jäuks ja Jegor Tamkiwwi töödas
ta omma emma eest piddada ja ni kaua üh-
hes ellada kui surmani nenda et ühhelgid teisel
ei pea taast murred olema
Tännasel päwal koggokonna koos olemissel sai Aderjan
Päestel ette kutsud Leonti Wiimne kaibtusse ülle, et
Aderjan Päestel ja ta naine ja poeg on kolme kesta
12al Küünla ku päwal Leonti Wiimne jalla katti
peksnud Aderjani kessa pöllo peäl Agga Aderjan ütles
Sellepärrast et Leonti ülle mo orras pöllo tulli läksime
meie kolme kesta ta wasto ta mütsi peast ärra wödma
agga jalla konti ei olle meie mitte katti peksnud egga
teda lonud. Agga 13al Künla k päwal käis Peakohtomees
ja Talitaja omma abbimehhega Leonti jalga waatamas.
Siis Leonti oli ütlenud, et issa käskinud poia kiwwiga
lüija jalla kontid katti et ei pea ennam eest ärra saama
ja selle peäle on poeg kaks kord kiwwiga lönud nenda et
ta senna nende kätte mahha jänud Kaks meest Iwan
Ruus ja Elias Annopöld kes sedda asja hemald ollid
näinud ja senna abbi ollid läinud ütlesid et Leonti ei ole
Sedda üllema kohto käsko täida ollid keik paergusse
Koiguste tallomaa rentnikkude liggemad perri-
jad ja suggulassed Koikuste möisa kokko kutsutud
ja sai nendele se kirri ette loetud
Sest et Koiguste Tallomaa rentnikut need Keiser-
likko kässo peäl sest 10mal Martsi. k p 1869 aastat
mis Gubernemango Seitungis 1869. aastast lugge-
ta on. / wallmistud Kohhasisseseadmisse kirjad mitte
wasto ei olle wötnud, on naad ennast selle läbbi omma
maade renti õigussest lahti ütlenud, ning peawad
nüüd need rentikohhat teistelle errarentitud saama
mis jures need renti kohhat essiteks nende praegus-
se rentnikutte liggemat perrijatelle ja suggulastelle
pakkuta on, ja kui need ka need renti kohhat ei
tahha rentida, ja kohhasisseseadmisse kirjad wasto
wõtta siis peawad saama need renti kohhat warsti
egga ühhe teiselle erra antud saama
Tallitaja Martin Annopöld
abbi mehhed Jegor Lutter
nikkudele Regulerungs Tirgend  s Sehrwald Härra
ja Kronomöisa wallitsusse Kohto Krousi Härra läbbi
wälja antud kuhha sisseseadmisse kirjad ja al nimmetud
rendnikkude polest wasto wõetud
6, Jakow Impreht
7, Iwan Tarkpea
8, Mihail Reis assemel naine Mina
9, Jegor Awik assemel poeg Mihail
10. Jaak Aumees
11. Jakow Tamkiwwi
12 Iwan Roes
13, Martin Annopöld
14 Jegor Annopöld
15, Jakob Reis
16 Iwan Tamkiwwi
17 Leonti Wiimne
18 Andrei Sepp
19. Jegor Aumees
20 Jegor Lutter
21 Iwan Kasik
22 Mihail Lipp
23 Mihail Awik
24. Aleksei Ruus
25 Mart Paas
26 Juhhan Ruus
27 Estahwi Lugas
28 Aleksei Randpea
29 Jakow Sepp
30, Tatjana Rassel
31 Aleksei Reis
32 Jegor Reis.
Tetsembri
Koikuste Möisa Tallitaja kohhus!
Baldiske Domena Kohto Wannemattele
Riga.
Walla wallitsus annab selle kirja läbbi Auliko
Kohto wannemattele arro, et Koikuste waldas
Randwerre küllas talloperrenaine No 10.
Laso Elisawetta Leier on Rendi rahha wölga
66 Rubla 5 koppikad ja talloperremees No 16.
Willemi Juhhan Ruus 39. Rubla 43 1/2 koppikad
Ja walla polotsei wallitsusse nähjes on keik
se wölla tagganöudminne ilma asjada, et nen-
del ei olle mitte ni paljo warrantust mis selle
wölla eest wöiks ärra müia ja sedda Rendi wölga
ärra selletada. Sellepärrast anname meie sedda
üllema Kohtole täeda, ja pallome sedda arro?
mis nende wölglastega peame teggema.-
abbimees Jegor Lutter. XXX
Peakohtomees Jegor Aumees. XXX
Tännasel päwal sai Kihelkonna Kohto Härra
kässo peäle. Liso Elisawettal Leier se aasta
Maggasini aida wilja wölla eest ülles kirjo-
tud, wiete aastat ruun hobbo ja mullikas
et tal ei olle mitte lubba neid enne ärra
müia kui ta se wilja wölla Maggasini aida
ärra maksab.-
Tallitaja Martin Annopõld.
abbimees Jegor Lutter.
Peakohtomees Jegor Aumees.
Januari
Kirrikus sai kaks pühha järge mööda täeda antud
et Randwerre küllas saab oksjon peetud nendel
kessel Krono rahha maksod wölgo on
1,  Jago Jakow Sepp mullikas ja pörsas ärra müitud
Iwan Sepp ostis maksid 2 Rubla 95 koppikad.
2, Wärrawa Iwan Kasik üks tain ja toower Marre
Kasik ostis tanni maksis 35 kopikad Mihail Sepp.
ostis toowri maksis 15 koppikad.
3, Jurrispaugo Martin Lehm Jegor Aumees ostis
maksis 6 Rubla 70. koppikad
Koikuste Mõisa Koggokonna Kohto peamees
Tännasel päwal koggokonna koos ollemissel tulli
Mihail Awik ja Aleksei Reis kohto ette ja Mihail
Awik ütles et ta tahhab Aleksei Reis käest need
heinad kätte saja mis ta isse omma rahha eest ostnud
ja Aleksei Reisi wabbaniko ellopeäle pannud, ja sedda
heina kuhja mis on kurdla soold ärra wiitud mis
ma ei olle mitte Aleksei Reis jäuks lubbanud,
Agga selle peäle kostis Talitaja, et ma kuulsin süggise
teide kauba kui teie teine teisele läkside, et sa lubbasid
need heinad mis sa olled teinud ja Aleksei Reis wabbaniko
ellopeäle pannud taale jätta. Agga sedda kuhja mis on
kurtla soold ärra wiitud ei tea ma mitte polesked ütles
Tallitaja agga sedda wiisi wõtside teie heinad katti kol-
meks, et need heinad mis puma ellopeäl on jäwad
puma peäle kui ühhe koorma saab Aleksei Reis puma
ellopeäld weel ommale, ja need heinad mis wabbaniko
ellopeäl on jäwad Aleksei Reis jäuks ja kurdla soold kolm
kuhja, Ja puma peäle jääb üks kohhi ja need heinad
Transport 17 Rub 65 kop
üks raandane patta kattel ,, Rubl 60 kop wäärt
üks sirb ,, - 15 - -
üks sirb ,, - 30 - -
kaks wikkatid ,, - 40 - -
wiis lamba nahga 2 - ,, - -
üks ok ja willa kaarid ,, - 25 - -
üks kirwes ,, - 15 - -
üks obbose adder ,, - 30 - wäärt.
Summa 21 Rubl 80 kop.
Nende laste Wöörmünder Jakow Tamkiwwi. XXX
Ruhwa küla Peetri No 17 puma perremehhe Jegor
Rassel järge jänud warrandus pärrast tema surma
Naise ja laste jäuks Naine Tatjana poeg Iwan tütred
Maria Anna ja Mina
Raud warra on keik terweld käes selle puma peäl mis ei
sa mitte ülles kirjotud nende asjade juure
üks lehm 9 Rubl ,, kop wäärt
üks aastane mullikas 5 Rubl ,, - -
üks wassikas 2 - ,, - -
kakskümend kuus lamast 26 - ,, - -
kaks aastast sikka 4 - ,, - -
kakskümend anne 8 - ,, - -
üks törs kuie wakkane 2 - ,, - -
üks taari törs ,, - 40 - -
kaks olle nöu  ,, - 80 - -
üks Riede kirst luk ees 1. - 50 - -
üks Riede kirst ilma lukida ,, 70
üks weetoower ,, Rub 40 kop wäärt
Transport 59 Rub 80 kop
Transport 59 Rubl 80 kop
üks weeraand ,, Rubl 10 kop wäärt
kaks wanni ,, - 50 - -
kaks patta katteld tein 1 raad 2 kak rand 2 - 30 - -
kahheksa räimwörgo 4 - ,,  - -
üks liik mördo 1 - 50 - -
kolm räime nooda 6 - ,, - -
kaheksa sirbi 2 uut 6 wanna 1 - 40 - -
kolm kirwest ,,  - 70 - -
üks piiro lets ,, - 10 - -
üks Raud kang 1. - 20 - -
kolmteiskümend wikkatid 3 - 25 - -
üks obbose adder ,, - 20 - -
üks Raud reggi ,, - 70 - -
Raud rattat 4 - ,, - -
jahwe kiwwid 1 - ,,  - -
lewa löime ,, - 30 - -
rennikab ja laud ühhes ,, - 50 - -
kaks kappa ,, - 30 - -
kaks lähkrid ,, - 50 - -
kaks linnade arja ,, - 20 - -
üks wilja sarri  ,, - 30 - -
üks painand ja küllemid ,, - 40 - -
kaks jahho söela ,, 30 - -
kahheksa kahhe wakast wilja koti 2 - 40 - -
kanga tellid 2 - ,, - -
kaks okki 1 - ,, - -
ühhed willa kaarid.  ,, - 35 - -
kolm kalla nou 2 - ,, - -
kaks käija 2 - ,, - -
nelli pütti  ,, - 40 - -
ühed lamaste niido rauad ,, -  30 - -
kuus kanga sugga 1 - 60 - -
kahhed nanga niied ,, - 70 - -
üks pesso künna ,, - 15 - -
üks tampi künna  ,, Rub 40 kop wäärt
kiwwi künna 2 - ,, - -
Summa 104 Rub 85 kop.
kohtu ette astus Laimjälla walla mees
Juhan Kõõts ja räkis kogukonna kohtu
ees et ta kolm weist Rõsa mõisa orras
põllalt Kachtla mõisa heinamaa sihi
aja mulgu ülestegemise läbi kinni aetud.
Ning Kachtla kronu mõisa Walitsejale on
ta sedda teadustanud aga mõisa Walitsus
on seda üttelnud et se mulgu tegu endise
rentniku teha olla ja sepärrast ei astunud
ta kogukonna kohtu eette sellepärrast jäi
se tülli kogukonna kohtu polest toime-
tamatta. Sellepärrast palub kogukonna
kohus Aulikku Keiserlikku Saaremaa
I Kihelkonna kohtu wannemid seda
pahandust pareminne toimetada.
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel.
kohtu ette astus Reet Põld ja kaebas kogu-
konna kohtu ees et ta Iwan Kiibuga
rummala jutto ajamise pärast tülise
läinud ja pääle jutto ajamist peksnud
Iwan Kiip teda rusikattega ja seda
pekmist olla ka Wio ning Mihkel Piip
näinud. Aga et Iwan Kiip kogukonna
kohtu kässo pääle kohtu ette ei olle astu-
nud, selepärast palub nüüd kogukonna
kohus Aulikko Keiserlikku Saarema I
Kihelkonna kohtu wannemid nende
innimeste tülli pareminne toimetada.
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel XXX
Kohtumees Adrian Allikas XXX
kohtu ette astus Kachtla kronu mõisa
Walitseja ja kaebas kogukonna kohtu
ees et Marri Lukas, Lisu Rand ja Ann
Pärt walle juttusid ta pääle tõstnud olla.
Nüüd astus Marri Lukas kohto ette
ja räkis et Lisu Rand ta ees räkinud
et mõisa walitseja olla oma pere naesega
sõprustanud seda juttu räkinud Ann Pärt
ja kupjas peab ka seda näinud olewad. Nüüd
astus Lisu Rand ette ning ütles et ta
mitte koguni Marri Lukase ees seda räki-
nud põlle aga Mari Lukas ütles tõeste sa
räkisid mo ees wiimaks ütles Lisu Rand
et Ann Pärtist se jutt laijale lautatud
sanud, selle ülle kutsuti Ann Pärt
ta se juttu wälja lautanud oli aga
Ann Pärt ütles et ta ei tunne iga
tea seda juttu waid Lisu Rand tunnis-
tada walet ta pääle. Kogukonna
kohus seda asja kuuldes mõistis et
Ann Pärt tühja juttude strahwiks kolm
päwa wangi lauta.
Kogukonna kohto pea Iwan Päästel XXX
kohtumees Adrian Alikas XXX.
saab walla Magasini laeka rahhast
tagasi maksetud. Ning iga rubla päält
kuus protsenti rahha omanikule makse-
Peakohtumees Iwan Paastel.
Peakohtomees. Iwan Päästel.
Siis astus Mihkel Piip ette ja kaebas
et mõisa hobuste karjane on lasknud
hobused ta kolm rugi napra ja walmis
kaswand odrad ära süia. Jakogukonna
kohus seda kahju järele waadates on
mõistnud et karjane peab seda kahjo
selletama kaks wakka rugid ja pool
wakka odrad. Aga pääle selle mõistmise
on põllo perremees karjatsel pool wakka
karjatsel jänud poolteist wakka rugid
ja pool wakka odrad. Aga karjatse
palk on mõisas sees olnud, ja Mihkel
Piip on mõisa rentnikuga käest kaks
rubla wiiskümmend wiis kop. /2/ /55/.
wõlgu olnud ja nende rehknud ei ole
kummagil poolt mitte õiendud olnud.
Selle ülle käskis kogukonna kohus
Mihkel Piipu selge rahha mõisa
rentnikule ära selletada ja siis oma
mõistetud kahju wilja keik wälja wõtta.
Siis astus Lisu Põld ette ja kaebas
et Andreij Kirr teda kõrtsis peksnud on
selle pääle sai Andreij Kirr ette kutsutud
ja seda peksmist ta käest järele küssitud
siis ütles Andreij Kirr et ta kül Lisu Põldo
lönud on aga Lisu põld olla teda ka lönud.
Kogukonna kohus seda asja järele kulades
selle löma eest
mõistis et Andreij Kirr 48 tundi wangi
tstrahwi sai.
Tännasel päwal said Keiserlikko Saaremaa
I Kihelkonna kohto kässo pääle Kachtla
kogukonna täie healissed mehhed kokko-
kutsutud et nende seast pidi wallitsetud
sama kogukonna Tallitaja, wöörmündrid,
wollimehhed, kohtomehhed ja saadikud.
I Saadikud wallitsemise olid kokko tulnud.
A. Perremeeste sullased.
Andreij Kirr.
Jegor Kiwi.
B. Wabanikude kogu kellel kogukondas rendi platsid on.
Alexandr Lesk.
Iwan Mahlamets.
Michail Kirr
Jegor Wiitsar.
Iwam Lipp
Iwan Kiip.
ja eddespiddi sedda maja ikka üks kord ker-
wega raijuda ehk hopis tükkis ärrapõlletada.
3., Ja tunnistus mehheks on Anna Pärt
kes sääl jures ka mõnned tülli asjad näinud on
mis Wassilij Rapp sääl maja jures teinud on,
mis ka siin allamal on üllespantud._
Essiteks:
4; Ja et Anna Pärt on nende rijo asjade
jures ka olnud, ja tõeks tunnistanud kog-
gukonna kohto ees, mis siin üllemal on
nimmetud, et kui se riid suure kohto sisse
lähheb peab Anna Pärt sääl tunnismeh-
heks ka ollema. Sellepärrast et Anna Pärt
ei oska kirjutada panneb ta omma käega
kolm risti seia alla et ta on need rijo
asjad näinud._
5., Agga nüüd koggukonna kohhus ei mõist-
nud muud selle rijo wahhele, kui et
Wassilj Rapp peab /2/ rubla hõp. selle eest
maksma, mis Wassilij Rapp sedda maja
olli raijunud, ja õhto weddewikus unnisid
innimessi kohhutanud, ja (koggu) koggukona
kohhus andis sedda kohto mõistmist Sülla
kohto jäoks sellepärrast et kui Jakow
Pärt tahhab kaebada siis lähwad naad
möllemad Sülla kohto, sepärrast et nem-
mad koggukonna kohto mõistmissega
rahhul ei olle.-
6., Nüüd meie seisame siin üllewel nim-
metud, koggukonna kohto ees, ja leppime
ühte nii kui sõbrad teine teissega, sest
20mast Juni kuu pääwast 1873 aastal._
7., Kui meie wahhel weel peaks ollema
tülli ehk muud middagi pahhandust mele
aigust ehk waidlemist ühhegi asja pärrast
Wassilij Rappi ehk Jakow Pärti wahhel, siis
lähheme meie Sülla kohto, ja suur kohus
trahwib meid, nenda kuida kummagi süi
wäärt on.
8., Et minna Jakon Pärt ei tahha mitte
tülli igga rijo asja tõsta Wassilij Rappi
pääle, sedda tunnistan minna omma
käe alla kirjutamissega.
9. Ja nenda sammoti ka minna Was-
silj Rapp ei tahha ka minna mitte
Jakow Pärdi wasto ei tülli ei rijdo igga
melepahhandust ei tõsta. Sellepärrast et
meie olleme illusaste ärra leppinud, ja
et ma ei oska kirjutada pannen ma
Wassilij Rapp omma käega kolm risti
seia alla.
Juli - kuu.
9., Olli Kahtla koggukona kohus koos agga neil ei
olnud, middagid mõista.-
August-kuu
10. Olli Kahtla kogukona kohus koos agga neil
Kogukona Tallitaja Jakow Kiwwi.
Septemb-kuu
11. Olli Kahtla kogukona kohus koos agga neil
Oktob.-kuu
12. Olli Kahtla kogukona kohus noor agga
Kogukona Talitaja Jakow Kiwwi.
Keisserliko Saarema I se Kihelkonna Kohto Härra käso
peäle. Kutsus walla wallitsus keik walla ammeti
mehhed ja häele liikmed kokko Tallitaja ja Kohto
meiste palga pärrast, ja räkis neile kui paljo Keisser-
liko Kihhelkonna kohto Härra polest on neile lubbatud
palga arwada Tallitajale 25 Rubla rahha abbimehhele
6 Rubla ja peakohtomehhele 12 Rubla rahha.
Agga nüüd wala liikmed arwasid palga sedda wiisi
Talitajale 5 Rubla rahha 5 waka wilja kahhe abbimehhele
5 Rubla rahha 4 waka wilja kahhe peäle ühte ja pea-
kohtomehhele 4 Rubla rahha 1 wak wilja teise kohtomehele
1 Rubl rahha
Ja selle arwetud palgaka lubbasime meie rahul olla
Tallitaja abbimehed ja kohto mehhed, et meil on pissike
koggokond ei ole jöudo ennam maksa
abbimehed Juhhan Ruus
,, ,, Jaak Aumees
kohtomees Estafwi Lugas
Et Kirgode jures kaks pühha olli rahwale täeda
antud sai Pearahha ja Rendi rahha wölla pärrast oksjon
peetud. Laaso Lisawetta Leier puma peäld sai müitud
üks mära hobbone maksis üksteiskümmend Rubla
wiiskümmend koppikad ja üks ärrid mullikas maksis
kuus Rubla rahha piljeti soldati naine Maria Leier
ostis need mölemad ärra ja Willemi Juhhan Ruus
puma peäld sai müitud üks ärrik mullikas maksis
kuus Rubla nellikummend koppikad Mihkel Awik ostis ära
Peetri Tatjana Rassel puma peäld sai müitud üks ärrik
mullikas maksis seitse Rubla nellikümmend kopikad
Jegor Wiimne ostis ärra.
Augusti
Willemisauna Wassilli Wälli töötas sest aiast
sadik omma wabbaniko ellomaia platsi ja keik mis
taal warraks on pissike ehk suur oma tütre Maria
Wälli jäuks, et taal poiast Mihailist suggukid abbi ei
olnud, ja taal waldas raha maksod wölgo olid, ja ta ei
jöudnud neid mitte isse ennam maksa. Siis astus Marja
Wälli ette ja lubbas selle wöla raha maksa oma issa emma
toida ja nende eest keige asja polest murretseda ni kaua
kui surmani ja maksod maksa mis kohus on nenda et
walal egga ühegil teisel nendest murred ei ole, ja siis sai
keik nende warrandus ülles kirjotud mis neil oli ja rah-
haks arwetud (68 kuuskümend kaheksa Rubla 15 wiisteisküm-
mend kopikad) teggi nende elomaia keige lomadega
ja raamiga wälja. Sedda töötas Wassili Wälli omma
tütre Maria jäuks ja Maria Wälli oli sele kaubaga
rahul._
Talitaja Jakow Tamkiwwi.
abimehed Juhhan Ruus.
Jaak Aumees.
Koggokonna Tallitaja Martin Annopöld.
Aleksei Reis kohto ette ja maksis selle No 5 Jurna
puuma wanna rendi wõlla selgeks ühhe korra-
ga 89 Rubla 14 koppikad, ja wilja wõlla. lubbas igga
aasta omma jäu ärra selletada.
Tallitaja Martin Annopöld.
kohtumees Jakob Reis
Ja selle Jurna puma peäl olli kaks mära obbost
kaks
kolm weist /üks lehm (üks söin ehk puil) ja
mullikas.) üks raud reggi ühhed pu rattad üks
õlle nõu üks adder._
Talwe ku
Koikuste Möisa.
Peakohto mees Jegor Aumees.
Aulikko Keisserliko Baldiske Domena Kohto wan-
nemattele Riga!
Walla wallitsus annab selle kirja labbi sedda arro
Auliko Kohto wannemattele. Selle No 5 Jurna
puma pärrast. Sedda üllewel nimmetud Kohto
käsko täida mis 28mal Augusti k. p. No 4095 walla
wallitsussele satedi, olleme meie jubba nenda teinud
kui Kuhha sisseseadmisse Kontkratis VI mas punk-
tis kästakse. Koggokonna kohto polest on täitetud
Maio kuus sai Kirgo jures täeda antud. Selle wanna
perremehhe pärrijatte ja suggowössa liikmettele
kes sedda puudmaad saada tahhab ja selle rendi
wölla maksab peab 6mal Maio. k. p. koggokonna kohto
ette tullema. Agga sel päwal ei olnud keddagid selle
perremehhe pärrijad egga suggowössa liikmid tul-
lemas kes sedda kohta olleksid tahtnud saada ehk
sedda wanna rendi wölga maksa lubbanud. Siis
koggokond teggi selle puma adra pöllo mahha, et
wanna perremees ei teinud mitte ennam pöldo
mahha. Agga 28. mal Juli ku päwal koggokonna
koos ollemissel tulli omma walla mees Aleksei
Reis kohto ette ja maksis selle No 5 Jurna puma
rendi wölla ühhe korraga selgeks, ja koggokonna
wallitsusse polest sai ta perremehheks wasto wõetud
Sellepärrast pallob sesinnane koggokond sedda
Kuhha sisse seadmisse Kontkrati kirja selle
uie perremehhe Aleksei Reis nimme peäle kirjoda
Tallitaja Martin Annopöld. XXX
kohtumees Jakob Reis XXX
Mihkli
Keiguste tallitaja kohhus
Et se tuling, mis teppomatsi Jegor Lutter,
omma puma kuhha peäle ülles ehhitas ostis
temma wend Jaakow Lutter omma rahha
eest, se on nellikümmend wiis rubla hõbbe
ning se tuling on selle rahha eest Jaakow
Luttri omma, kunni Jegor temma 45 rubla
hõbbe ärra maksab, siis jääb se tuling
senna puma peäle, Agga kui Jegor ei jõua
sedda rahha ärra maksa Siis jääb tuling
Jaakowi pärralt.-
Tallitaja Leonti Wimne XXX
Keiguste Tallitaja kohhus
Nende nimmed sawad ülles pandud kes Maggasini
aida wõlglaste käe mehheks hakkand on et neid
ei sanud mitte oksjoniks tehtud, Ja et neile Maggasini
aidast omma käe peäle wilja antsid, ja lubbasid
süggise nende perrede wanna wõlla eest hea olla
1, Estahwi Lugas on Lisawetta Leier käe mees
2, Jaakow Awik on Jaakow Sepp käe mees
3, Alleksei Randpea on Andrei Annopöld käe mees
4, Andrei Sepp on Jegor Rassel käe mees
5, Martin Annopöld on Alleksei Ruus käe mees
6, Leonti Wimne on Iwand Tamkiwwi käe mees
7,  Jaakow Aimpreht on Iwand Röes käe mees
8, Jaak Aumees on Jaakow Tamkiwwi käe mees
mis küinis on. Siis koggokonna kohhus möistis selle
kohja eest mis Aleksei Reis sallaja ärra wiinud
et ta peab Mihailile kümne süllase kööwe koorma
heino maksma, ja sedda Aleksei Reis lubbas ärra
Koggokona kohto pea mees Jegor Aumees. XXX
kohtomees Jakob Reis XXX
Wollimees Iwan Tamkiwwi. XXX
Koikuste möisa Tallitaja kohhus
Tunnistus kirri.
Selle kuu päwal koggukonna koosollemissel
on möistetud:
1.) Wälja anda Libauski polgu ilmatärminita pileti
liht soldatile
Jegor Leonti poja Leier selle 25 Junil 1867 kõige
körgemalt kinnitud kässu 25 art. põhjuse peäl, et ta
wöiks krono käest aealiku abbi andmist saada.
Seädusliku tunnistusse kirja selle poolest, et ta 10ma
rewisioni kirjade järrele Koikuste koggukonna all
ülles wöetud, ja on ommale jäädawat ellukorda
Koikuste möisa all wötnud, ja nimelt ehhitab
ommale ellomaja
2.) et kui see tunnistus ei juhtu mitte tössine olema,
siis koggokond wastab selle abi tagasimaksmisse eest
mis temma järrele on wälja antud._
Koggokonna Talitaja Martin Annopöld XXX
Abimehed Jegor Lutter. XXX
Pea Kohtomees Jegor Aumees XXX
Kirjutaja Mihkel Awik
Selle kuu päwal sel aastal Tallitaja kutsmisse peäle ollid
keik Koikuste walla liikmed koggotulnud säetust mööda
uude ammeti meiste wallitsemisse pärrast  Ja sai siis
ammeti peäle wallitsetud
1., Koggokonna Talitajaks Martin Päestel wenne usko 28 a. wanna
Abimehiks Jakow Awik wenne usko 44 a. wanna
„ ,, Jaak Aumees Lutteruse usko 34. a wanna
Wöömündriks Andrei Sepp. wenne usko 58. a. wanna
2, Pea Kohtomeheks Ewstahwi Lugas wenne usko 40 a wanna
kohtomeheks Jakow Sepp wenne usko 44. a wanna
Wollimehed perremeiste seast Leonti Wiimne wenne usko 39a wana
,, ,, Jegor Awik wenne usko 49 a wanna
,, wabbanikode seast Aleksei Lember wenne usko 36 a wanna
Iwan Tuus wenne usko 32 a wanna
Satikud
Aleksei Wiimne wenne usko 48 a wanna
,, ,, Iwan Käewel wenne usko 55a wanna
,, ,, Jurri Awik Lutteruse usko 36a. wanna
,, ,, Mats Kaddarik Lutteruse usko 55a wanna
Alimees Jegor Lutter.
Pea Kohtomees Jegor Aumees.
Kirjotaja Mihkel Awik
Mai-kuu.
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos agga naad ei
mõistnud kellegile kohhut.
Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi.
Juni- kuu.
Olli Kachtla koggukonna kohus koos agga neil
ei olnud middagid mõista._
Juli-kuu.
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos ja kohto ette
astus Üwere küllast lesk naene Werra Kir ja kaebas
koggukonna kohto ees, et temma tahhab omma poi-
ja Mihaili käest sedda põldo omma kätte saada mis
Mihaili kääs praego on. Ja ei tahha mitte tema
leiba hakkata sellepärrast et Mihailil ei olle omal-
gi iggapäwast leiwa palokest, mis temma siis oma
emmale süia annab. - Ja koggukonna kohus
sedda asja kuuldes ei mõistnud mitte sedda põldo
Wera Kir jäoks, waid mõistis sedda et Mihail
Kir peab sedda põldo arrima ja temma eest renti
maksma ja peab igga aasta omma emmal /2/ wak.
ruggid, ja /2/ wak. odrad maksma, se on 4. wakka
aastaks; sel 1874mal aastal, sel 2sel Septembri kuu pä-
wal, pool wakka ruggid, ja pool wakka odrad.
Sel 2sel Detsembri kuu päwal pool wak. rug. ja pool
wak. odrad. Sel 1875mal aastal, sel 2sel Märtsi kuu
päwal pool wak. ruggid, ja pool wak. odrad.
Ja sel 2sel Juni kuu päwal pool wak. ruggid,
ja pool wak. odrad. ja nenda sammuti ikka igga
aasta eddasi. - Ja Wera Kir leppis sellega?
ja kui se peaks ollema et Mihail Kir peaks min-
gid suggust riido ehk tülli selle wilja maksmisse jures
tõstma, siis langeb temma strahwi alla._
11.,
Olli Kachtla koggukonna kohus koos, ja Üwere
külast lesk naene Wera Kir tulli omma poia
Mihailiga kohto ette ja kaebas omma hädda ja
et temmale selle ülle piddi middagid mõistetama,
wata protokoli ramato 1874 aasta jäo sees No 10. se
mõistus seisab sääl üllewal. - Ja selle samma
kohto mõistmisse aija sees läks Mihail Kir
Kachtla külla mehhe Mihail Peld pääle ja kis-
kus tedda karwopiddi, siis koggukonna kohus
laskis Mihail Kirril 15 napso witso anda.
Olli Kachtla koggukonna kohus koos agga
Olli Kachtla kogukona kohus koos aga neil ei olnud,
middagid mõista._
Olli Kachtla kogukona kohus kos aga neil ei olnud
Olli Kachtla kogukona kohus koos aga neil ei
Kogukona kohto pea mees Adrian Allikas
Tallitaja kohhus
Kirrikus sai walla wallitsusse polest täeda an-
tud, Kronomaade wallitseja kohto Härra kässo peäle
Et Koikuste waldas Randwerre küllas Jurna puma on
wälja pakkuda igga ühhele kes tahhab saada aasta
rendi on 37 Rubla 10 koppikad ja wanna rendi wölga
on 89. Rubla 14. koppikad. Magasini aida ja Pangi
aida wõlga saab Talitaja käest arro igga üks tahtja
wälja pakkumisse pääw on 6mal Maio ku päwal
Tallitaja jures
Teist korda sai Kirrikus täeda antud et Jurna
puma koht on wälja pakkuda igga ühhele kes
tahhab saada Tallitaja jures wõib igga pääw tahtja
kauba tehja.
Tallitaja Martin Annopöld,
abbimees Jegor Lutter,
Peakohtomees Jegor Auumees.
Tallitaja kutsmisse peäle ollid keik walla liikmed
koggo tulnud. uud wöörmündrid wallitsema et
wanna on lahti lastud ja sai siis ammedi peäle
wallitsetud Estahwi Lugas wenne usko.
Peakohtomees tegor Aumees
wollimehhed Mihail Awik
,, ,, Iwan Tamkiwwi
Koggokonna kohtopeamees Jegor Aumees.
kohtomees Jakob Reis.
Aleksei Reis kohto ette ja ütles et ta tahhab selle No 5
Jurna puma ommale saia keige rendi ja wilja wöllaga
nenda kui ta paergo on, et seäl paergo peremeest ei
olle. Kui Üllemast kohtust peaks sedda lubbadama
Agga Alleksei Reis ütles et ta mitte sedda 89 Rubla
14 koppikad wannad rendi wölga ärra selletada ei sa
mitte ühhekorraga kui kohhus sellega sünniks et
ta igga aasta 10 Rubla wanna wölga ärra selletab. Ja
kolm tallo perremeest lubbasid ta wölla eest kosta et
se nenda saab maksetud kuidas Aleksei Reis lubbas
käemehhed on No 2 Annomato Jakow Impreht. XXX No 3.
Aarni Iwan Tarkpea XXX No 15 Uielo Jegor Awik. XXX
on sedda omma nimme ja ristitega töeks tunnistanud.
Peakohtomees Jegor Aumees XXX
wälja üks Rubl. kolm kümmend Cop iga hobuse
päält /1/ Rbl. /30/ Cop. Ja üle se mõistmise
wõtnud weel kirriku Preester üks Rbl /1/ Rbl.
iga hobuse päält kinni wõtmise hinnaks.
Aga et se hind hobuse peremeeste eest palju
kõrge on sepärast ei olnud naad mitte se
mõistmisega rahul waid paluwad Alland-
likkult Aulikku Keiserlikku Saaremaa
I Kihelkonna kohtu Wannemid et nende
hobustele hõigusse hind saaks pääle mõistetud.
Kogukonna kohtu pea Iwan Päästel XX
kohtumees Adrian Allikas. XXX
Oli Kachtla kogukonna kohus koos siis astus
Jurri Kiwi ette ja kaebas et temal Mihkel
Wiitsar käest üks wak kolm külemittu rug.
ja nelli külemitu odrad saada on 1 w. 3 kül.
ruggid ning 4 kül. o. kord läinud ta Mihkli
käest oma kätte nõudma aga Kiwi nõudmise
pääle ei ole Mihkel temale wilja teragi annud
waid on aga üttelnud sel aastal on ta omalgi
wilja puudus keda ma Jurrile anna ning
päälegi ähwardanud pääle jooksta. Kogukonna
kohus seda asja kuuldes mõistis et kolme
kuu lehma söma eest maksab Jurri Kiwi
M. Wiitsarile üks Rbl /1/ aga M. Wiitsar
peab pool wakka rugid ja nelli küllemittu odr.
1/2 w. r. 4 k. o. 5maks Mihkli kuu pääwaks J.
Kiwi kätte maksma.
Kogukonna kohtupea Iwan Päästel XXX
kohtumees Adrian Allikas XXX
Walitseja hra. W. Eihchuss ja kaebas et
Karel Kristomann on 1881 kewadel üheksa /9/
päwa suilisseks kaubelnud aga nüüd ära
läinud ning päwad wõlgu jätnud ja palga
wälja wõtnud wiis wakka rugid, kolm wakka kolm
küllemittu odrad. 5 w. r. 3 w. 3 kül. o. ning rahha
kauba aegus wõtnud kuus kümend Cop. /60/ Cop. ja
kolm Rubla /3/ Lisa wõtnud kaks Rubla /2 /Rbl. ning
kahhe rubla eest /2/ Rbl. kartuhlid. Ja Tomas
Kristomanni käest jänud saada kümme Rbl.
15 Cop. /10/ Rbl. 15 Cop. aga pool lehma nahka mah-
ha arwata jääb weel saada kaheksa Rbl. wiis
teist Cop. /8/ Rbl. 15 Cop.
ette astus Jaak Reis ja räkis kogukonna
kohtu ees et ta wäga wanna ja elatanud ning
wiletsa terwise polest ei jõuda ennast toita
selepärast lubas ta oma elumaja keige maja
kramiga Sander Laiduse holeks, selle kaubaga
et Sander Laidus teda aitab kõik mis ta
ihu ülal pidamiseks tarwis läheb kunni
temal elupäiwi pitkentakse, ja Sander Laidus
lubas keiki täita, mis Jaak Reis nõudis.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes mõis-
tis et se ülewal nimmetud matterial Sander
Laiduse holeks pärast wanna surma jääb
nenda et kegid ta käest seda ennam ei wõi
pärida.
Parrasmetsa walla mees Karel Jöggis kaibas
et taal on Keikuste walla mehhe Jegor Annopöld
käest 8 Rubla 93 koppikad obbose ostmisse rahha
saada. Siis sai Jegor Annopöld kohto ette kutso-
tud ja Jegor ütles et taal on ni paljo maksa, ja
lubbas 1seks Maio ku päwaks Tallitaja kätte anda
et piddi sama Parrasmetsa Karel Jöggis kätte
satetud sama, ja sellepeäle jäi Kärel Jöggis
oodama. Agga nüid Jegor Annopöld ütles, et ta
ei sa se kord mitte maksa kui ta rahha saab
siis ta maksab Sellepärrast pallome meie sedda
üllema kohto jäuks toimeta._
Kohtumees Jakob Reis.
Kirjotaja M. Awik.
Koikuste Moisa Tallitaja Kohhus
Aulikko Keisserliko Saarema I se Kihhelkonna
Kohto Härra kässo peäle. Kutsus Koikuste koggo-
konna Tallitaja keik Koikuste koggokonna täije-
healissed mehhed, Et nende seast piddi wallitud
saama saadikud ja pärrast Tallitaja wöörmünd-
rid wollimehhed, ja Koggokonna Kohto mehhed
I. Saadikude wallitsemisse tarwis ollid kokko
tulnud
A. Perremeiste sullased Aleksei Lember
Jakow Ruus
Aleksei Impreht
Aleksei Sepp
Jurri Awik
B, wabbanikud kes omma
käe peäl ellawad
Mihkel Lember
Martin Lipp
Mihkel Awik
Anissim Wiimne
Wabbanikkode Koggo kellel
Mats Kaddarik
koggokondas Rendi platsid on
Jakow Annopöld
Jaak Reis
Nende nimmetud ja kokko-
Aleksei Wiimme
wallitsetud.
Perremeiste sullaste seast
Jaan Annopöld
Sadik wäljal
Aderjan Päestel
Jaak Kaddarik
Näeri
Koikuste koggokonna Tallitaja kohhus
Kihhel-konna Kohto Härra kässo peäle, Sai
se 16. Rubl rahha, mis Jakob Reis omma tulin-
ga eest maksis. Mihail Awik kätte satetud Kurresare
linna Kommissoni Kohto, Jaan Tarkpea wiis
Aprilli
Piljeti soldati Jegor Leier palwe peäle ollid Koiguste
walla õigusse heäle liikmed kokko tulnud, waldas
on neid 33 ja kokko ollid tulnud 23. ning need õigusse
heäle liikmed andwad sedda möistmist et Jegor
Leier. Mis 1871 a. Piljeti peäle tulli ja selle aiani
waldas ellab, et sel ei olle ellu maia egga platsi ei
ka mitte suggulast kes tedda woiksid toida sepärrast
olleks temmal abbi tarwis Krono poold
,, ,, Jakob Reis
Estahwi Lugas
Jegor Peästel
Juhha Roes
Selle kirja läbbi Koikuste Mõisa Herra tunnistab,
et temma on Kingli walla tallo perre mehhetega ja teiste
walla mehhetega odra põldo ühte mahha teinud, Mis nenda
samma modi kaub neil on, kui ennegid on olnud, et need
walla mehhed pöllo seme pannewad ja pöllo mahha
teggewad omma lomadega ja waimudega, ja wilja ärra
leikawad ja rehhe jure wiwad ning kuiwadawad omma
rehhed
turblatega ja pekswad omma waimudega, siis perremeh-
hed sawad keige peäld pöllo seme taggasi, ja mis ülle sedda
wilja on saab poleks wöetud, Agga põhk jääb keik Mõisa._
Need al nimmetud walla mehhed on sedda kauba teinud
ja oddra wilja mahha küllinud. Kingli walla perremehed
Kalda I. Martin 2 Lauri Laur 3 Paawli Kusta naad on
19 wakka 2 küllemitto odrad küllinud
Kachtla walla Üwerre küllast Räba Hans 4 wakka 3 küll-
Kingli walla naine Jani Mina
Naistessoo Kanel Kuusk 10 wakka odrad
Koikuste Möisa Tallitaja Kohhus
Matsi Mina Reis wõttis omma puma jälle
isse omma kätte Aleksei Wiimne käest ärra
ja Aleksei wiimne andis keik puma lomad
ja asjad Mina Reis kätte jälle taggasi mis olli
ülles kirjotud 1sel Paasto ku päwal 1875 aastal
No 31 Al agga wassikas jäi rahhaga maksa
2 Rubla 50 koppikad mis süggise peäb selge
ollema Aleksei Wiimne lubbas ja Mina
Reis olli sellega rahhul
Selle ku päwal sel aastal ollid Tallitaja kutsmis-
se peäle keik Koikuste walla liikmed koggotul-
nud hui Tallitaja wallitsemisse pärrast, et teine
Martin Peästel sai Kohto polest lahti lastud
ja wallitsesid jälle ammeti peäle
Koggokonna Talitajaks Jakow Tamkiwwi wenne usko
43 aastat wanna
Anstahwkonoi Soltadi Iwan Sepp Lesk naine
Weera Sepp. Laskis ommad asjad ülles kirjotada
kuied aastat mära obbone kolme aastane lehm
ühhe aastane mullikas üks lammas kaks riede
kirsto kaks laekast wiis kalla nöu kolm tanni kolm
katteld kolm wanni üks toower kaks wee raantad
wilja 4 waka Rukid 2 wak odrad, Raud rattat ühheksa
wakka seeme tuhwlid kolm waka söma tuhwlid
kuus surma kirsto lauda kaks nooda teine ühhe
aasta püil olnud teine kaks aastat kalla püil
olnud
Walla Tallitaja andis kirja läbbi Kihhelkonna
Kohto Härrale sedda arro et 30mal Jurri ku
päwal hommiko warra tulli Maggasini aida
waiht minno jure ja ütles et Maggasini aid on
ärra löhhutud, siis ma kutsussi selle peäle
wöörmündrid ja kohto mehhed kokko höige
rutto, ja läksime Magasini aida jure uks olli
terwe, Agga ukse ninnast olli müir mahha
kistud, siis meie teggime ukse lahti, rahha
ahho tabba olli lahti ja laega luk lahti
murtud ning rahha ärra witud, rahha olli
laekas 24 Rubla 59 1/2 koppikad. Ning Soldat
Karel Lember rahha 50 koppikad
Ühte koggo olli 25 Rubla 9 1/2 koppikad
Walla Tallitaja polest sai need kaks Soltadi
platsi mis Koikuste Mõisa pöllal on rendi peäle
pakkutud sedda wisi, kes aastase rendi ette piddi
maksma, Agga siis ei tulnud kettagid neid taht-
ma, teise päwa tulli Koikuste walla mees Aleksei
Wiimne ja maksis nende kahhe platsi aastaseks
rendiks 1 Rubl hobbe Tallitaja kätte, Mis linna
Rendreise maksedi
Sai Jakob Reis tuling riio asja pärrast Kihhel-
konna Kohtus, ärra müitud Kaehtla Möisas
oksjoni wisi Mis kolm pühha ühte järge Kirri-
kus täeda andi, Koikuste walla mees Mihkel
Awik ostis selle tulinga oksjoni peäld maksis
19 Rubla höbbe. Agga Jegor Awik kaibas Kihhel-
konna ees et Jakob Reis on selle tulinga ärra
lautanud. Siis Kihhelkonna Kohto Härra
satis sel päwal Kihhelkonna Kohto mehhe
ja Koikuste walla wanna Tallitaja Leonti Wiim-
ne, wadasid sedda tulingad järge tiiwaroo otsast
olli ärra tulnud kolm jalga kolm tolli ja kaks
kattuse lauda ollid arra tulnud ja pool arja puud
Agga need keik ollid seäl sees alles agga taggo-
minne kerre laud olli ärra witud
Mihail Annubõld, tõotas sest ajast,
omma wabbanikku ello, omma poja
martin, Et martin omma issa, emma
ja kaks wiggast wenda toidab, ja nend
eest, keige asja polest murretseb, nenda
et wallal egga ühhegi teisel nendest
murret ei olle - siis tõotas temma
poeg Martin, annubõld, nende eest murretsed
nikauwa kui nemmad ellawad
tallitaja Joan tarkpea
Koggokonna kohtu pea Martin Annobõld
Joulo ku
Koigoste koggokonna kohhus,
Et se tuling, mis Annumatto Jaakow
Impreht, omma puma kuhha peale ül-
les ehhitas, ostis temma wend Iwan Impreht
omma rahha eest, se on nellikümmend rubla
hõbbe, - ning se tuling on selle rahha
eest, Ivan Impreht, omma, kunni Jaakow
temma 40 rupla hõbbe ärra maksab siis
Jääb se tuling senna puma peale
agga kui Jaakow ei jõua sedda rahha
ärra maksa, siis jääb tuling Iwani
pärralt, woi ehk temma naese marri
pärralt -
tallitaja Joan tarkpea xxx
Paato
Koggokonna Talitaja Martin Annopöld
Pea kohtomees Jegor Aumees
Matsi Mina Reis Kaubles oma puumaa
rendi peäle Aleksei Wiimne kätte kuieks
aastaks, et ta issepiddamissega hõigeks ei sa-
nud, Ja et ta siis jälle omma puumaa ni
samma moodi terweld kätte saab nenda
kui ta on annud, ja et ta ka mitte enne kuude
aastat taggasi ei sa kui ta kül tahhab. Ja
Aleksei Wiimne lubbas selle puumaa eest
hea olla ja keik walla kässod täida, mis peäle
tullad ilma törkumatta ja selle wanna rum-
malaks jänud perremehhe toida ja ta maksud
Ja Mina Reis annab omma puuma loomi ja
muud puumaa tö asjo Aleksei Wiimne kätte
Agga et need wannaks lahwad lubbas Aleksei
Wiimne uied lomad nende assemelle kaswatada
mis siis jälle nii wannad on kui ta taggasi annab
Kaks ruun hobbost teine 12 aastat wanna wäärt
arwetud 22 Rubla 50 koppikad teine ühheksa aastat
wanna wäärt arwetud 30 Rubla wiis weist üks
kolm aastat wanna üks kaks aastast wanna
kaks aastast, üks wassikas, wiis lammast kaks
aastast sigga, kaks raud regge, kaks adra, kaks
hägge, kaks köid kaks sirpi kaks poolkullund
wikkatid kolm uut wikkatid kaks nooda teine
suurnood üks aasta randas püil olnud pissike
kaks aastat randas püil olnud käija. Ja Mina
kätte jääb iggast pöllald ühhewakkamaa pöldo
Säeremäe pöllald sinnimäeaugo jäu peäld
Ristimäe pöllald wahheaia tagguse jäu peäld
wasto wahheaida Niidi pöllald küllaaia tagguse
jäu keskeld poolewakkamaa, ning kaumäe jäu
peäld teine poold rawi poolewakkamaa. Ning heina-
maad küllaniitist suuremaa peäld Möisa poold
otsast üks wakkama ja kurdla soost poolwirreli maad
üllald otsast ja maksab sellepeäld rendi kaks Rubla
höbbe._
Agga et se tahtminne nende möllematte poold
tössine on ja naad kirjoda ei oska siis pannewad
naad omma käega kolm risti omma nime otsa
Mina Reis. XXX
Aleksei Wiimne. XXX
Sel aastal ollid Tallitaja kutsmisse peäle kokko
1, koggokonna Tallitaja Leonti Wiimne
2, ,, Eestseisja Aleksei Ruus
3, need al nimmetud koggokonna wollimehhed:
Üllemast wallitsejast antud seädust möda sai
siis Kihhelkonna Kohto kässo peäle, Tullekaitsmisse Asseku-
rants-Reglementi järrele selle Koikuste koggokonna
Maggasini ait takseritud 100 Rubla alla; - se samma
on Randwerre külla piris kiwwist ehhitud ning
roog kattuksega kaetud, on 6 sülda 5 jalga pitk, 3 sülda
4 jalga lai ning 7 jalga körge, - on weel uus ja
hea ning, keigeliggimast, Maggasini aida wahhi
maiast, 44 sülda emal.
Pärrast sedda said wabbatmajad, mis muist Mõisa ma
peäl ning muist walla piris, keik puust ehhitud,
ja ühhe teisest kauniste emal, iggaüks 15me Rubla
alla arwetud, sest et nende maiade piddajad, kegi
ei sowind egga tahtnud neid issierranis kõrgema
Taksationi alla panna
Koggokonna Tallitaja - Leonti Wiimne
,, Eestseisja Aleksei Ruus
1, Jakow Sepp
,, 2, Jaak Aumees
,, 3, Aleksei Reis
,, 4. Aleksei Tamkiwwi
Tulle kaitsmisse Assekurants alla said ülles antud
Randwerre külla Rubl
1, Annomal Aderjan Kok . . . . .15
2, ,, ,, Aleksei Leier . . . . 15
3, Jasso Iwan Sepp . . . . .15
4, Jurrispaugo Martin Lember . . . . 15
5 Kaarli Matwei Randpea . . . . 15
6 Ketmäe Aleksei Sepp . . . . 15
7. Litsa Jurri Awik . . . . . . .15
8, Männimae Jaak Käewel . . . . . 15
9, Niditaggone Iwan Impreht . . . . 15
10 Nurga Juhhan Awik . . . . . 15
11 Pölde Mihkel Lember . . . . . 15
12 Sällomae Aleksei Reis . . . . . 15
13 Wälja Jegor Reis . . . . . . 15
14. Wahhi Jegor Awik . . . . . . 15
15 Wessiaia Iwan Käewel . . . . . 15
16 Willemisäuna Wassilli Wälli . . 15
17 Pöldetaggone Jaak Reis . . . . . . . 15
Ruhwa külla
18 Aärmbo Aleksei Ruus . . . . . . . 15
19, Kaddarikko Jegor Tuus  . . . . . . 15
20, Kaddariko Andrei Annopöld . . . . 15
21. Kannebiello Iwan Aumees . . . 15
22, Mattiko Iwan Kaddarik . . . . . . . 15
23 Punni Aleksei Tamkiwwi . . . . 15
24 Rauna Jegor Kaddarik . . . . . 15
25 Sauna Aleksei Piipu . . . . 15
26, Sihhi Iwand Reis . . . . . . . 15
27, Sombi Lisawetta Sepp . . . . . 15
28 Wannaseaaugo Aleksei Paas . . . . 15
29, Wikki Jegor Wiimne . . . . 15
Need kes Mõisa põllo peäl ellawad.
30, Wetta Aderjan Peästel . . . . .15
31, Nukki Jaak Kaddarik . . . . . . . 15
32, Kannebi Aleksei Roes . . . . . 15
33 Aldwarrawa Iwan Sepp . . . . 15
34 Kalda Jaen Annopöld . . . . . 15
35. Keskulla Aleksei Wiimne . . . . . 15
36 Warre Iwan Sepp . . . . . . 15
37 Tutti Jegor Kopp . . . . . 15
38 Wärrawa Joan Kasik . . . . 15
39 Wahheaia Mihail Annopöld . . . 15
Koikuste Mõisas
Keiguste koggokonna Tallitaja wõttis
Mõisa Härra käest 39 Rubla 60 koppik
wõttis omma kätte mis linna posti
peal Sel No 1148 al olli Riast sadetud
Iwand Sep ello ehhitamisse tarwis
tallitaja Leondi Wimne XXX
11,
Keiguste koggokonna Tallitaja kohhus
Ollid keik wannad, ja uied Tallitajad ja wöörmoldrid
koggotulnud._
wanna Tallitaja mis lahti sai Iwand Tarkpea
wöörmolder Jaakow Tamkiwwi teine Eustahwi Lugas
Ja antsid ude meiste kätte keik walla Maggasimi
aida, laeka rahha, wilja arrud,
Laegas olli enne selged rahha 40 rubl 58 1/2 kopp
wanna Tallitaja panni jure selged rahha 5 _15 _
Mõisnikko koiast weksel 50 rubl
Summa 95 - 73 1/2
Maggasimi willi ümber mõetedud selged wilja olli
aitas Ruggid 96 wakka 1 karnts Oddrad
138 wak 16 1/2  karnits
Tallitaja Leonti wimne XXX
wöörmölder Alleksei Ruus XXX
Jegor Awik XXX
Keiguste koggokonna kohhus
Keiguste waldas olli wabbanikodel pea rahha wõlgo
mis mitte kässo järrele ärra ei maksnud, Siis sai
nende asjad ülles kirjotud ja Siis laskis Tallitaja
kohhus kirrikottes mahha kulluta, Agga et nemmad
isse ärra maksid siis ei sanud mitte ärra müitud
kui üksi Jaak Kawel seppa riisto
Kaehtla Mõisa wallitseja ostis 2 wassared 65 koppi.
Keigoste Alleksei Ruus ostis pöörhagi 85 kopp.
ja Jaak Kawel maksis isse allasi ja wässare 2 rüb 5 kopp.
Summa 3 rub 55 kopp
Koggokonna kohto pea Jaakow Awik XXX
Talitaja Jakow Kiip.
Siis astus Wöhksa walla mees Mihkel Kal-
lamees ette ja kaebas kogukonna kohtu ees
et Kachtla walla mees Mihail Kirr on
ta tulingo 7mal Märtsi k. p. Reede öse ära lõh-
kunud ja 5 wakka rugid, 2 wakka odrad, ning
wak jahhu ära warastanud, ja 8mal Märtsi k.p.
leidsime seda wargust ta maja jurest ja se willi
sai kohe Talitaja jure wiidud, ning warras kolm
päwa wangi lauta pandud et ta eet ära ei wõi-
nud põgeneda kunni kogukonna kohus kokko
tuli. Kogukonna kohus seda asja kuuldes mõis-
tis et Mihail Kirr peab kümme /10/ Rub.
strahwi maksma ja Mihkel Kallamees lep-
pis sellega.-
ette astus Mihail Kirr ja kaebas kogukonna
kohtu ees et taal olla nelli /4/ Rub. hõp. ning
wak rugid Rodion Reip käest saada ja tän-
nini mulle põlle selletanud. Siis kutsuti Rodion
ette ja küssiti ta käest kas se tõssi on et
ta Mihailiga wõlgo on siis kostis ta et se
tõssi on ja lubas Mihail Kirrile seda wõlgo
selletada. Kogukonna kohus mõistis et wie
aastaga se wõlg tassutud peabsaama ja
Mihail Kirr leppis sellega.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja Laas
Kasik astus ette ja rääkis et ta olla Iwan
Maripu käest 12mal Märtsi kuu pääwal hobuse ostnud
ja (18) Rubla maksnud siis hobuse peremees ütles
mulle kui hobu ei ole so meele järele too kohe
tagasi aga et hobu mo meele järge ei olnud wiisin
ma teise päwa tagasi, siis hobu ja mo rahha
jäid Iwan Marripu kätte. Siis kutsuti Iwan
Maripu ette ja küssiti ta käest kas se kaup
nenda sündinud kuidas Laas kasik on räkinud
siis ütles Iwan et ta hobuse Laas Kasikule müünud
on ja ülewel nimmetud hinna ta käest wasto
wõtnud aga mitte seda üttelnud et ta looma ial
tagasi nõuab, waid aga seda ma ütlesin hobuse
annan sulle aga sa annad se eest (18) Rubla.
Et warmalt hobu tagasi wiidud sanud, kogu-
konna kohus mõistis et Iwan Marripu peab
oma looma pidama, aga oma ajawiitmise eest
maksab Laas Kasik /2/ rub. strahwi Iwan Maripule.
1880 aastal. Oli Kachtla kogukonna kohus koos
ja Michail Põld laskis ülles kirjutada puu-
maa päält seda warrandust oma kahe poia
Alexandri ja Jeorgij holeks peawad jäma need
asjad keda siin allamal saab nimmetud:
kolme aastane sõin kaks jägu Sandrile üks
jägu sest sõnnist Jeorgile, lammas, 23 palki,
kerst, ja mõllemile laekas. Aga et Antonil
sel ajal nisugust loma ei olnud, siis mõistis
kogukonna kohus ni pea kui Anton nisuguse
loma on kaswatanud wõiwad poisid kohe
Peakohtumees Iwan Päästel.XXX
Iwan Lugas kes ülemale ilma passida ärra kargas
Kohto
ja 1877 aastal Keisserliko Kihelkonna Härra kätte Rahha
saadis walda maksodeks ja 20al Juli ku päwal sai
passi Keisserliko Kihelkona Kohto Härra polest lubbatud
ja nüid sest aiast sadik keik maksod waldas wölgo
1877a Pearahha 32 kopikad 1877 a Kihelkona Kohto raha 43 1/2 kop.
1877a Pearaha 2 Rub 11 kopikad 1878a Kihelkonna Kohto raha 28 kop.
1878 a Pearaha 2 Rub 15 kop 1878 a Kihelkona Kohto raha 41 1/2 kop
1878 a Pearaha 2 Rub 13 kop. 1878 a poia eest Kihelkona Kohto
raha 41 1/2 kop Summa 8 Rubl 25 1/2 kopikad
Et linnast Sülla Kohtust keik Pearaha wölg sai sisse
sunnitud siis lainas Koggokonna Kohus Magasini Laekast
rahha ni kauaks kui Iwan Lugas rahha sadab ehk
isse ärra tubleb et siis saab laeka se raha jälle ärra
maksetud.
Wolimehed Mihail Lipp XXX
,, ,, Leonti Wiimne XXX
,, ,, Aderjan Lember XXX
,, ,, Jegor Kaddarik XXX
Martin Saar kes 1870 aastal Petersburgi ärra
surri sai ta Järge jänud rahha 1879 a Januari
ku 15al päwal Kurresare linna Rendreist ärra
toodud. Ria Kameralhowi Kohto kirja läbbi mis