Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Kumasare Jaak Orgusar,
Sondla Jüri Särew,
Püksi Jüri Oinas,
Nõggestikko J. Adow,
Mäe Jaak Saks,
Öitse Josep Kütt
3 Sept 89 No 601,
Woiseku walla walitsusele
Minu koguduses, Sindi wabrikus, elab üks wana
inimene, Ano Jesk, Jaagu lesk, 76 aastat wana
Ta elab juba 7 aastat oma tütre Ado naese Juula
Lubergi juures. Minewa sui suri isa Jaak Riias
ära ja wend on juba kaks aastat surnud. Wana
ema on alwatud ja temal on järgeste abi tarwis.
Seepärast palub tema tütar alandlikult, ja mina
ühendan oma palwe tütre palwega, et auustatud
Woesiko wald omalt poolt ka aitaks ja mõned
rublad aastas ema ülespidamiseks saadaks. Kui
wald ses nõuus on, siis palun mina mulle teada
anda, kas wallawalitsus postiga raha minu kätte
wõi otse wäimehe Ado Lubergi kätta saadab. Et
saatmine kergem oleks, wõiks Wõiseku wallawalitsus
lubatud abiraha ka iga aasta Pillistwere õpetaja
kätte anda ja mina maksan sada raha omast
käest naese kätte, siis pole saatmist tarwis.
Selle lootusega, et meie palwe mitte tühine ei saa
olema, jään auupaklikult.
Tori kiriku mõis
Tori õpetaja
1889 den 26 Septembril
Adres: Tori kirikumõis Pärnu kaudu.
No 209.
11 Janr 89. N: 18.
Woiseko
Kihelkonna Kohus
PÄRNU KRE SIS
Wallawalitsusele
Pöltsamaal.
Sell. 9 . Januar 1889.
No 132.
Nimetud wallavalitsusele
ühe ärakirja sest 13 Dec. m.a. No 100 vastus-
kirja No 1131 ja kirja sest 30 Tetsembrist s.a.
No 100 ligisaatmisega seeläbi ette-
kirjutud selle kaebtuse peale 10 päe-
va sees 2 rubla trahvi, ähwardusel
seletust siia sisse saata.
sel 22. Januaril 1889. Wõisiks kogukonnakohus
saab palutud all nimetud ostetud
koha peremehed 4. Webruariks s.a. Wõisiko
mõisa oma kapitali ja kapitali protsen-
tisi äramaksma tellida lasta:
Solli Tõnnis Tillo,
Tõnni Hans Peck
Orrawa Tõnis Leppik,
Lari Jüri Orgusaar
Piiroja Mihkel Piir,
Kõrgesare Tõnis Orrik,
Tassa Tõnis Kass,
Perdi Tõnis Suigasar,
Kõnsi Jacob Aren,
Picka Rein Kärg,
Sollijüri Hans Murd,
Põrgusare M. Suigosaar
Põrgu Jüri Põrk,
Kitse Mihkel Kiesk
Källisare Ann Orrik,
Leppiko Mihkel Kolts,
Leppasare Ado Kolk,
Ticko Jaan Pelt,
Padesare Tõnis Allik,
Kenna Jaan Grünwald,
Pedako Josep Kõrgesaar,
Elbi Jaak Wälba,
Saksari Mihkel Saks,
Mustasare J. Kõrgesaar
Saksari Märt Saks,
Jago Jaan Tudak.
18. Webruaril 1889 No 108.
Kogukonna Kohtule
PÄRNU KREISIS
Sell 14. Febr. 1889.
No 807
Nimetud Kogukonna Kohtule
saab tähendades oma wastus-
Kirja peale sest 28 Januarist
s.a. No105 seeläbi ettekirju-
tud, oma mõistus seat
16. Tetsembrist ma , N: 202
nüüd ilma aja viitmata
äratäita ja selle üle et see
on sündinud 8 päeva sees 2 rubla
trahwi ähvardusel siia teadust
Kihelkonna kohtoherra: Rothby
Prod. Sosaar d. 10. Septemb 1879
No 138.
Soosaare
Kogukonna kohtule.
Kirja pääle sest 24. Aug. c.
sub No 311, saab seega siis kog
walitsuse poolest wastatud, et
nim. kohtu kiri hilja siia jõudis
selle pärast Tõnis Bergmann
seks 31. Augustiks c. ülemal
nimetatud Kog. Kohtu ette
tellimata jäänud
Tarwastus s. 6 Septbr. 1879.
Kog. wanem: Märt Waine
Woisiku wallawalitsusele
No 249
kohaliselt õpetajate Turgis
18. Augustil 89 No 380 b
Woisiku wallawalitsusele.
den 15mal Augustil 1889
Marie Paruk, Jaan Paruki (soldati) naene
ning Anne Metsa õde on Tartu ärasurnud, Jaan
Paruk ka. Lapsed on Anne Metsa kaswatada jäe-
nud ning Woisiku walla poolt olla neile
enne selleks abi antud. Ann Mets, kes waene
on, palub mind Praoski herra Willigerade
läbi, wallawalitsust paluda Marie Paruki
mattmise raha, mis 15 rubl su. kulu on
teinud, tagasi maksta. Ta olla aga ka
wähemaja rahu. Palun wallawalitsust
selle asja otsust minule teada anda
M. B. D.
26. Aprillil 1889 No 277.
Wõisiko kogokonna kohtule
Addawere mees, Kohaomanik Jaan
Luks on seie kohtusse kaebduse sisse
annud, siit walla mehe Johan Siir-
manni peale, kus tema pärib, et
Johan Siirmann peab temale wäl-
ja maksma selle hobuse hinda, mis
tema Johan Siirmanni käest on
ostnud Paides Küündla laada
ajal 1884 aastal 56 1/2 rubla eest ja
mis tema, nenda kui tema ütleb,
ühe Wõisiki mehe Jaan Kowitale
sellsamal aastal ära on müünud...
22. Aug 1889 No 493.
Sell 17 August 1889.
No 3788
Nimetud kogukonna kohtule saab
Põltsama tohtri herra Eeck kirja põhjusel seeläbi
ettekirjutud, ühe tulekahju juures wigastud
Grunvaldi vamili liikme arstimise, apteegi
ja posthobuste rechnung summa 39 rubla
8 kop. kui see üks wasturaakimata nõudmine
peaks olema, sissenõuda ja välglase kulu peal
nimetud tohri herra juure sissemaksta
vastalisel järjil aga see nõudmise assi kohtu
seletuse ja moistuse alla wõtta ning selle üle
et ja kuidas see asi aijundud on 10 päewa
ses 2 rubla trahvi ähvardusel siia teadust
7 Janr 89 No 6
PÄRNU KREISIS.
Sell 5. Januar 1889.
No 41
Pillistwere kiriku wöörmündri
herra kirja põhjusel seab ülemal nime-
tud wallawalitsusele seeläbi ette-
Kirjutud, 4 rubla walgustuse
raha Nõmmevere Koolmeistri
Jaan Saarele (2 rubla 1887 aasta ja 2 rubla
1888 aasta eest) wäljamaksta ja selle
üle et see on sündinud 14 päewa
sees 2 rubla trahwi, ähvardusel siia
teadust anda
11 Martsel 89 No 163.
Woiseku walla walitsusele.
185.
Ülemal nimetud walitsus saab
teepeal pahanduse asjus
ilma ära jäämata 23 Märtsiks
s. a. sein käsutada.
peremees Mihkel Kõrkesaar
Jürri Turro.
Kogkonna kohtu nimel.
peakohtumees. Hans Lippur
Mihkel Kuusk 2 Rbl 35 1/2 Cop. Woisikul
Kohtumehe Jürri Sussi ja Jüri Kõrgesaar kätte
Kihelkonna kohtu kirja põhjusel 20. Nowembril
1885 No 5540 on Tönnis Palta palk kes
Woisiko mõisas teenis 4. Rubla 34 kop. sell
ajal Woisiko mõisa kinni pantud.
Nüid on Kihelkonna kohtu poolt käsu kiri
tulnud 14 Juulil 1889 No 3185 millal se kinni
pantud raha on wälja makstud saanud
Se Tõnnis Palta kinni pantud raha 4 Rubla
34 kop. Hendrik Schönbergi heaks Painastis
nõudke wälja - ehk kui se raha peaks juba
wälja makstud olema, siis kwitung ja
nimelt kelle kätte ta on makstud.
Selle asja üle peab kirjalik seletus kunni
28 Juuli kui pääwani Kihelkonna kohtule
saatetud saama, kui mitte tuleb 2 Rubla
trahwi maksa.
Woisiko kohtumajas 18 Juulil 1889
18. Webr 89. No 109.
Wõiseku Wallawalitsusele.
No 66.
Et see kord konwenti pääl on maha-
tehtud et kiwiaiat teede ääres talweks peawad
maha lõhutud saama ehk jälle et aia omanikud
teed oma aidade wahel talwel peawad lahti
ja sõidetawas korras pidama, - siis saab
auust. Wallawalitsus siit poolt palutud
järgmisi Oorgu küla peremehi sundida
lasta et nemad Soosare walla tee, mis nende
kiwiaidade pärast wäga äratuisatud ja
lund täis on, peawad lahti pidama nõnda
et säält jälle läbipääseda wõib. Need pere-
mehed on: Söödi Peet, Peedi Rein, Soondla Jüri,
Tiku Jaan, Talwiku Jaan ja Mihkel Kaur.
Wallawanema abi: J. Anwelt.
15 Marts 89 No 173.
Wõisiko Wallawalitsusele
Tõikwere mõisapolitsei poolt.
Tõikwere mõisa seppa Jaan Wildi
tütre Leenal olla Wõisiko valla liikme
Peet Waino käest 10 Rbl. lapse kaswata -
wiisil
mise raha saada, et temal kui sealt walla-
liikmel kaheaasta wallamaks õienda-
matta olla, siis palub Jaan Wild üle-
mal nimetud wallawalitsust see 10 Rbl
sisse nöuda ja sellest Summast see walla
maks ära õiendada tahta ja selle üle
Kwiitung ning lübatäht et ta
siin elada wöib wöimalikult pea
siia saata.
Tõikweres, sel 10. Märtsil 1889.
Mõisapolitsei nimel: O. Kask.
Kooli 22 Mail
Ülemal nimetud päewal
on wallawöörmönder Jüri
Berg, weel puudunud kooli
walgustamise raha (6) kuus
rubla ära maksnud.
Kriimanni
Brinki wallawalitsusele.
No 1073
Nimetud wallawalitsus on 29. Märtsil 1888
No 81 all endise Tartu /Maa/ Sillakohtule
teadustanud, et üks Aleksander Kuiw
1861 aastal sealt wallast Woisiko
walda on ümberkirjutud saanud.
Et nüid siin selle ümberkirjutuse kohta
mingisugust Dokumenti leida ei ole,
saab austatud walitsus palutud, ni pea
kui wõimalik seda siia teada anda
mil Dokumenti põhjusel nimetatud
Aleksander Kuiw on siia kirja kirjutud
saanud; wäga soowitaw on kui selle
Ümberkirjutuse Dokumenti ära kui
saaks siia saatetud.
Wallawanem: J. Käosaar
kirjutaja Keller
Kolga Jaani kirikuw. walitsusele.
No 61.
Andres Kimmel kaebtuses
Jüri Sihwer wasta
ähwartamise pärast,
saab nimetatud walitsus palutud, alamal tähendatud inimesed
puudumata 10 Webruaril s.a. kell 11 enne lõunat
seia kogukonna kohtu ette tellida lasta ja nimelt:
Hans Wint
Wastalised langewad seadusliku trahwi alla.
Kogukonna kohtu käsul:
Kirjutaja:
21 Juun 1889 No 382.
Sell 19 Juni 1889.
No 2903
Et Elena Waggisaar siin on
Kaebtust tõstnud, et ülemal nime-
tud kogukonna kohus tema kaebtuse
asja Mart Luk vastu seletusele ei wõtma
ehk tema küll mittu korda selle asja
seletuse perrast kogukonna kohut
palunud, olema.
Selles põhjuses saab ülemal
nimetud kogukonna Kohtule ette-
kirjutud, kui seal midagi seaduse
wastalist takistust ei ole see, asi
peetuse alla võtta wastalisel korral
aga seletust ja teadust kuidas see
asi toimendud saab 3 nädali sees
2 rubla trahvi ähvardusel see
sisse saata.
15. Webr No 106.
Wõisiku Walla walitsusele.
Nimetud wallawalitsust
saab siit walla peremehe
Jaan Mõttusse palwe
pääle palutud, sealt walla sol-
dati lesele Sohwi Meeritsale
üks ülespidamise luba täht
ehk wana pass sellewalla wa-
litsuse kätte saata. - Ehk kui
sealt wallawalitsusel selle Sohwi
Meeritsa Kastlatsi wallas elamise
wastu midagi on, siis palutak-
se seda sealt siia teatada.
Wallawanem: J. Madisson
Moisekatze walla walitsus
tunistab, et selle kirja toojad
siin on olnud.
Moisekatzes sel 12 Julil 1889.
Kirjotaja Sikkut
Selega tunisttab Moisekatzi
wallawalitsus, et neil meestel et ei olle
peed wahherit ära wija et tema 1 Ku
wõimata
aiga raske haige om sest temma ei
kule Ka mitagi ja om meje walla latsaretis
Kats nätalit ära olnu ja ei olle weel parembas
sanu sis palleme meije et teije-timate abbi
ei olle tetta mitte ära ajanud waid abbi palunud
satassi kellega tedda awwitata wõib sest meije
Moisekatzis sel 12 Julil 1889
Wallawanemb M Polakess
K.M.
Sel 26 Juni 1889.
kogukonna kohtule.
2999
Tähendades siitpoolne kirja peale
sest 9 Junist s.a. No 2746. saab seeläbi kuu-
lutud, et see raha 9 rubla 5 kop. Mõisa
walitsuse poolt siin sisse maksetud on
ning seega see asi oiendud.
21 Juni 1889 No 383.
19 juni 1889
2912
Et Woiseko mõisavalitsuse poolt
siin on kuulutust tõstetud, et
ülemal nimetud kogukonna kohus
mõisawalituse kaebtuse asja Jürri Pärris
vastu seletusele ei võtma selle üleandmi-
sega et ülemal nimetud kogukonna
kohtu otsus siitpoolt kinnitud saanud.
Et siitkohtu poolt see asi uue
ja täieliku seletuse on antud saab
ülemal nimetud kogukonna kohtule
seeläbi ettekirjutud, seda asja seletusele
wõtta.-
Peale selle warsi on seesama hobune Jaan
Kowite käest, Wõisiki kogokonna kohto mõist-
mist mööda, kui warastud hobune Põltsamaa
walla mehele Jüri Tammile, ära wõetud.
Seda mööda pärib siis Jaan Luki oma raha
mis tema Juhan Siirmannile hobuse eest
maksnud, Juhan Siirmanni käest tagasi.
Et see hobune siin ühe lühikese aja sees
mitme käe läbi käinud, ei taha need ini-
mesed keegi enne maksta, enne kui selle
kinnitud ja kindlaks tehtud, et seesama
hobune, mis Jaan Luki Johan Siir-
manni käest ostis, ka tõeste see on
järele Jaan Kowite käest Jüri Tam-
mile sai ära wõetud. - Selle asja seleta-
miseks ja põhjendamiseks on häda
pärast tarwis Wõisiki kogokonna kohto
protokoll, mis senna pututab.- Auus-
tatud ülemal nimetatud kogokonna
kohus saab seeläbi wäga palutud, üks ära-
kiri (Copia.) selle asjasse puutuwast
kogokonna kohto protokollist saata ja
nimelt asi ruttu, kui iganis wõimalik
sest et Põltsamaal kihelkonna kohus
kes Jaan Luksi käest seda raha pärib,
temale aga kahe nädalase terminiks
24mast selle kuu päewast peale, - määra-
nud on.
Kohtu Peawanem: Tõno Siimsen
Karrola Wallawalitsusele.
Nimmetud wallitsuse kirja pääle
sest 23. Febuarist s.a. No 94 all, on Sosaare
Wallawallitsusel se läbbi wastutada, et
Jaan Keskülla ja poeg Alexander ei ennest
mitte Sosaare piiris ülles ei pea, miks
pärrast kawoimata on, neile sedda ette
kirjatud käskuanda, waid nenda kui
kuulda, ellavad Jaan Keskülla, Rõika
Sosaare kohtumaeas sel 28. Febuaril 1879.
Walla Tallitja H. Kaur
No 82.
Prod. 5. May 1879. No 30.
Austud Sosaare koggokonna kohtole
9. Marzis 1879.
Keisrelik wijes Perno kihelkonna kohos
on, Sosaaremoisa kaebtuse asjas Karel Reimanni
peale, arwand, et mitte Karel Reimann üksi, waid
ka Hans Kymmel, Jaan Wattmann ja Jaan
Lepp südlased on, ja on nimmetud meeste
peale koggokonna kohtuse kaebada käskind.
Siis pallub Sosaare möisa austud koggokonna
kohot sedda asja lähemal kohto päewal, kui
9 Märzil s.a. ette wõtta ja sadab ommat mehhet
nimmetud päewaks sinna, pallub agga kohot
Enno Härm Hermanni, kui tunnis meest ka
seks ajaks sinna telli lasta.
Sosaare moisa pallub koggokonna kohot
järele kulada, kes se südlane on ja pallub, et see
wert kaeru, mis Hans Kymel ja Jaan Watt-
manni tunnistuse järrele rehe juurest on warrastud
moisale ärra tassutud saaks ja peale selle
südlased köwa trahwika trahwitud.-
Tunnistan, et olen tänni
Sosaare Wallawalitsuse käest
1885 aasta talwel tootud kohtumaeas
sauna ja kögi palgide ja lattide
eest kaks kümmend kaheksa rubla
kaheksa kümmend kuus koppik
(28 Rbl. 86 kop.) kätte saanud olen
Sosaare kohtumaean 13. Nowemr.
Metsamüüa
Armsad koggokonna wannemad mõnna kes ma teile
setta weigesd palwe kiria satan ollen teile kül
tuntmata ia tuntmatu agga minna pallun teid süttam-
esd kui teie selle kiria kätte sate et mõttelge minnu
peale minna ollen waene soltati nain ei mul on
kaks weigesd last minno essi poik ia mees n on kaugel
nowa karrota linnas wannemad on mul wannad nüüd ei
olle meel kusgile abbi egga armu ma pallun teid
süttames et hallastage minnu waeste laste peale minna
ollen wõera j ma sees ia kaswatan kaks poega ni
teia walla ees wälea
waewa roisi üllese ia pärrast lähwad nad ialle
Aus Senpärgi naine
22. Septbr 1889 No 576.
Austatud walla wallitsus.
Se kirri 9 Septbr. s.a. No 1392. ollen minna 13 Septb.
kätte sanu, ja kahetsan wäiga järgi et minna
ei olle Jaan Orri Billet essimisse kirjaga
sinna satnu.
Niid minna sadan se Billet teil kätte
selle sure palwega nii ruttu kui woimalik
pass ja Billet jelle minno kätte sata, - ja
pallun wäiga minnul kirjutada kui pailo
se kullu waid maks wälja teeb, et minna woin
sedda rahha jelle ruttu taggasi sata.
Schloss Segewold
sel 14mal Septbr 1889.
Eduard Lewerenz
15 Juuli 1889
No 421.
Pöltsumaal
Sell 14 Julil 1889.
kogukonna kohtule
No 3185
Tähendades wastuskirja peale sest
4. Tetsembrist No 1885 sub No 1131 saab ülewal
nimetud kogukonna kohtule seeläbi ettekirju-
tud 14 päewa sees 2 rubla trahwi ähwardu-
sel siia teadust anda millal see kohaliko
mõisawalitsuse juure kinnipantud Tõnnis
Palta palk wäljamaksetud on saanud
Wastas
31 Juulil 1889
No 1247.
Soosare Walale
Müdut
117 Tüki 1" Lauda N 2. 930 Tolli a 3 kop. Silbr Rubl 27 90
26 - 1 1/2" - N 2. 228 - a 4 kop - - 9 12
Summa 37 02
Rannaküll
Sedda Raha wõtis wasto
Sell 10mal Junil
LNieländer
Keerimõisa
1. Webr 89 N. 53.
Mõisa Politsei.
Keerimõisas
24. Januaril 1889.
Wõisika kogukonnawalitsusele
N:12.
Kirja pääle 27. mkp. No 1149 saab seega
wastatud, et säät kogukonna liikmel Jakob Wares
+ soldati Märdi ja Mari poeg, naene Anu, Rannust päri
ainuke laps, tütar Marie, 8 a. wana, siitsaadik wõi-
mata on olnud nõuetawaid kiriklike tunnistuse
kirjasid saada, sest et igaüks tema liikmetest kau-
gel ise kiriku juures on üles tähentatud,- tema on
kreeka õigeusuline-, mis tema aga niipea kui wõi-
malik saab muretsema ja neid siis ühes oma
awaliku maksudega saab ära wiima ja maksma.
Et aga nüüd tungiwalt uue politsei läbi ülespida-
mise tunnistusi nõuetakse, siis saab seega uueste
tungiwalt palutud sarnast ülespidamise tähte tema
le, kes siin 3. aastat põllupidajaja Kiwitegija on,
21 Juni 1889 No 384.
No 2993.
Tahendades palvekirja peale sest
23 Maist s.a. No 1009 saab ülewal nimetud ko-
gukonna kohtule seeläbi teadustud, et Pajusi
wallawalitsuse wastuskirja järgi Karel Wald-
mann wigase terwisi pärast mitte ei ole wõi-
nud Woiseko kogukonna kohtu ette ilmu-
da, tohtre herra tunnistus mis siia sisse,
saadetud saab siia juure pandud.
Kilulkonna kohtuherra: Rathby
Tohtre kiri
22. Septmbil 1889 Karl Waldmanni kätte antud.
Prod. Sosaar d. 14. Septemb 1879.
Kolga Jaani
No 140
Koggokonna kohhus
sel 6. Septembr 1879.
Sosare vallavallitsus
No 100.
saab seega pallutud, Mäe Jaak
Juhansonile se köwwa käsk anda
laske, et tema selle kohtu
moistuse järrele 19. Octbr. 1878.
oma piiri aed wasta kuni Meenu
õue, nenda ölles teeb kuida
siin on moistetud: sedda aeda
peab temma nüüd 14. pääwa
sees walmis teggema, kui siis
mitte tehtud ei olle, saab siit
poolt tema kullu peal ärra
tehha lastud.
Koggokonna kohtu nimmel.
Peakohtumees:
Mik Rosenberg
10. Mail 1889 No 303.
Põltsamaal.
Sell 6 Mail 1889.
No 2271
Tähendades siitpoolse eeskirja peale
sest 3 Aprilist s.a. No 1576 ja wastuskirja peale
sest 8 Aprilist s.a. No 669 saab ülewal nimetud
kogukonna kohtule seeläbi ettekirjutud oma
moistus sest 28 Märtsist 1886 No 171 nuid
taielikult ärataita ning selle üle et see on
sündinud 3 nädali sees 2 rubla trahwi ähwar-
dusel siia teadust anda, sest nüid on see
moistus sest 10 Webruarist s.a No 52 siit kohtu
moistuse järgi ülestõstetud sest et üks kind-
laks jäänud moistuse ei woi enam seletuse
Tõnnis Orrik
50. Rbl. 13 Juul 1889.
käest maksude
nõudmine.
8. Aprilil 1889 No 236.
Käru
koguk. politseist
4 Aprillil 1889 a.
N 98.
Wõsiku walla walitsusele.
Käru walla walitsuse poolest.
Wirumaakonnast, palutakse
siin wallas elustawa sealt walla
hingekirjus seisma mehe:
Hans Aali
palwe peale et temale saaks sealt
walla walitsuse poolest kohaotsimise
sädel walla hinge kirjast wäilja saa-
sealt
misek kuidas Säädus seda juhatab ja
ka ühtlaisi selle kohased, kulude rehknu
kenesa anda. Käru walla walitsus
lubab teda seie hinge kirja wastu wõtta.
Tallitaja M. Krickmann
Õ. M.
24. Juni 89 No 385.
Pärnumaa
Landrihti kohus.
20 Junil 1889.
No 3374.
Ülekuulamise asjus Jüri Karro
wastu hobusewarguse pärast
saab nimetatud wallawalitsusele ettekirjutatud, allnimetatud inimesed
2 rubla trahwi ähwardamisega, igal säädusliku wabanduseta wälja-
jäämise korral, käsku anda, puudumata 13 Juli 1889
hommiku kell 10 siia kohtu ette ilmuda:
1. Ado Kowit
2. Mangul Kowit
Keiserliku Pärnu-Wiljandi
Landrihti kohtu nimel:
18. Webruar 1889 No 107.
Sell 14 Webruaril 1889.
No 810
Nimetud vallavalitsusele
saab III Tartu Kreisi kihelkonna
kohtu kirja põhjusel seelälei ette-
kirjutud, ligipantud rechnungi
järel Hans Määrits matmise kulud
13 rubla 95 Kop Teiliste valla-
valitsusele ära saata ja selle üle
et see on sündinud 14 päeva sees
2 rubla trahvi ähwardusel siia teadust
anda.-
Kihelkonna Kohtuherra: Rattby
Lõpeks saab kogukonna kohtule
teadustud, et see keiserliku Parun kreis-
kohtule sel 22 Tetsembril No 168 all
ettepandud kurator noor Kristian Sepp
seal seletanud on et tema mitte selles
protsesis oma isa vastane ei taha olla ja selle
perrast on ka wallavalitsuse poolt
peakohtumees seks 20 Märtsiks sa.
Kell 10 enne lõunat 60 kop. välja jäämise
trahwi ähwardusel siia (teadust anda)
tarwitada
18 Januar 89 No 30.
Nimetud kogukonna walitsus
saab kirja peale sest 27. Det-
sembrist m. a. N.1156 selle-
läbi palutud, peawõima-
likult siia teadustada.
kas Jaan Warrese hospi-
dali kulud 9 Rbl. 5 Kop. üle-
pea ja nimelt kunas maks-
tud on.
peame saatma, ehk saap nendel
säält poolt perra saadetud saama.
Ka lubab see walla walitsus teatus
tada, et Peet Wahheril siin wallas Jüri-
päiw ühes koolimaaja tare nurgas
korteri antud, seeni kuni tema siist
ära saap saadetud ehk temal säält
poolt abi sija saadetud saab.-
Kogokonna kirjotaja Sikkut
Moisekatsi wawallavalitsus
No 1183.
saab tähendades sealt kirja
peale 19 Juni k. p. No 321 palutud
siit walla waesed innimesed
Peet Waher ühes naese ja
lastega selle kirja toojale
kätte juhatata kes neid
siia waeste majase saab
ära tooma.
Wallawalitsuse nimel J. Kääosaar
Kirjutaja Keller
Prod. Sosaar b. 10. Septemb 1879.
No 137.
Wana Põltsama
Sosaare
kogokonna kohhus.
wallawalitsusele.
sel 10 Septbr 1879
No 463.
Nimetud wallawalitsus saab seläbi pallutud, järrel
seiswad innimesed Masinameister
Schmerlingi kaebtuse asjus Mik alias Mihkel
Hermanni wasto, mahha -
sõitmese perrast
sel 21 Septembr s. a. kel 10 enne lõunat seia
kohto ette tarwitada laskta:
Mik Hermann, wahhi alla
(Kapsare tallust)
Kogokonna kohto nimmel:
Peakohtomees Jaak Hiisik
Peakohtumehe Hans Kampus kätte
Kihelkonna kohtu käsu järele peab Sosaare
walla inimeste pearaha wõlad riisumise
teel sisse nõudma ja wõlglaste kulu peal
Sosaare Wallawalitsuse kätte ära saatma
Kui neil inimestel seda wõrt warandust
ei ole et se wõlg tasa saab ehk on nemad
ilma tarwiliku tunnistuskirjaga siis
peab neid wangi wiisil oma walda ära
saatma
Et se Käsk täidetud on, peab selle
üle kuni 16 Augustini teatus kohtu
maja juure tooma, kui mitte siis tuleb 2 Rubla
iga mehe pealt trahwi maksa
Need inimised on
Andres Andreson 1 Rbl 89 Kop x
Jaak Pajomägi. 1 - 89 - x
moisas
Siim Meyel 1 - 89 -
kirjutaja: Keller.
Wilhelm Sturmi
Rechnung.
temmal olli saada:
1, 10 kuu palk willi ja heinad 185 Rubl. 80 kop.
2. 70 pääwa wangi söötminne
10 - 50 -
igga pääw 15 kopik.
Summa 196 Rbl 30 kop.
temme on kätte saanud.
1) Wallawannema käst wõtnud 60 Rbl. kop.
2) Assemikku kirjotajale - 50 -
7 wakka Rukkid " - 19 - 60 -
10, wakka Odrad - 20 -
10 wakka kaerad - - 15 -
Passi ja päärahha mis Sturm
isse on wõtnud - - 72 -"-
Kätte saanud Summa 236 Rbl. 50 kop.
saada olli - 196 - 30 -
on rohkem saanud - 40 R. 30 Kop.
Sosaare Wallawalitsus sel 28. Junil 1878.
28 Junil 89 No 390.
Austud
Woiseki Wallawalitsusele.
Et Woiseki walla liike Peet
Wahher Jaani poig siin wallas ela-
mas on, kes nüid oma naesega molem-
bad sandis jäänud nink enamb ühtegi
tööd teha ei jõua, et nemad henda ja
oma kahte wäikest lapst, 7 ja 11 as-
tatsed töita jõuawad, siis palub see
walla walitsus sõbralikkult nime-
tud walla politseid nendel säält
wallawalitsuselt ülespidamises abi
saata ja ka nendel walla pass
ligi saata, ehk wastatsel kõrral
neid siist ära laske wija.
sandite inimestega nende wäetima
lapstega tegema peame, kas neid
siist poolt tolle walla kulo peale ära
8. Aprillil 1889. No 232.
Wõisiku wallawalitsusele.
No 144.
Annan auupaklikult teada, et sääl-
se õige usu kooli, mis Nõmmawere külas
on, wanemaks on Baltimaa kubermangu-
tud, nagu selle Nõukogu kirjast 29 mart-
sist s.a. sub No 540 näha on.
Palun viia seda wallawalitsust igapidi temale-
Parisile - abiks ja nõuniko olla tema amme-
ti talituste juures.
Auupaklikult
7. Januaril 89. No 8.
Woisiku walla walitsusele.
Sellega tunnistan et Aleksandri kooli
Kolga Jaani kihelkonna abikomitee oma
tegewuse on täielikult lõpetanud ja
wiimse korjatud raha Tartu kroonu
Renteisse sisse maksnud.
J. Karits
endine Al. kooli Kolga-Jaani
abikomitee esinik.
Näärikuu 1sel päewal
Woiseko Wallawalitsusele
Kirjaga 31 Oktobrist s.a. N 163 all, mina olen
nimetud wallawalitsust palunud Tönni Mih-
klit minu juure tellida. Et Töni Mihkel
seni ajani ei ole minu juures olnud palu-
takse weel Woiseko wallawalitsust, wae-
waks wõtta, Tönni Mihklile käsku anda,
et ta sel 18 Detsembril enne lõunat kell 11
ajal, minu juure tuuleks
Palutakse, kirjulikult mulle teada anda,
kas se saab sündida ehk mitte.
Joann Skromnoff, Weikse Kolgu Jaani
õige usu Preester
Need kirjad, wist kogemata said, minu taskuse
pantud
19 Dekt 89 No 749
Sell 15 Decemb 1889
N 6076
Jaan Suigosaar kaebtuse asjas
Mihkel Suigosaar wastu
einamaa pärrast
saab ülemalnimetatud wallawalitsusele seeläbbi
ettekirjutud allpool nimetud inimesed sell
22 Decembr s.a. kell 10 hommiku howi kohtu ot-
suse kuulamisele selle kindla teatamise all siia
tarwitada, et wäljajäämise korral nimetud koh-
tu otsus kui kindlaks jäänud arwatud saab ja
kuulutus ikka makswaks jäeb.
Selle käsukirja täitmise üle on 8 pääwa sees 2 rub.
trahwi ähwardusel siia kirjalikult teadust
Michel Suigusaar, Jaan Suigusaar.
19. Martsil 1889 No 164.
Wõiliku walla walitsusele.
No 272.
Mihkel Meerits
kaebtuses
Jaak Laarits wasta
härja kauba murdmise pärast,
puudumata 17 Märtsil s.a. kell 11 enne lõunat
Mihkel Meerits. Rösitl.
Seesama omas kaebtuses Hans
Kukk wastu nõudmise parast.
No 513
Wõisike walla walitsusele
Teie kirja pääle 16 Sept. s.a. No 1399 palub see
walla walitsus siit poolist kirja 3 Augustist
s.a. No 368 Hans Wäljapõhja mattus kullu
16 rbl 50 täielikult ärä täita, wastalisel
korral saab see walla walitsus üle waataja
kohtus kaebust tõstma, sest see wald ei
wõi mitte seda rehnungi oma pääle wõtta.
Talwel kange kulmaga ei kaewa keegi kas
rohkem 3 1/2 jalga maa külmanu on surnu
hauda 3 rubla eest ja ei lähe mitte keegi 150 kop.
eest 28 wersta Tartu kirstu tooma weel-
wähem 125 kop. eest 18 wersta maha wiima.
Wallawanem: JWalgerist
Sellega tunistan mina
Tiu Miljannow et ma Soosare
walla walitsuse kääst 2 Rubla
raha olen saanud sel. 1 Nowembril 1886.
Tiu Miljanow.
11. Janr 89 N. 14.
Walla walitsusele
Woiseck
pr. Oberpahlen
Saadab alnimetatud wabriku
walitsus siin jures siitse töö-
lise
Jaan Olo perega
aeast täis saanud pass, selle
palwega, seda samma ühe
aasta peale edasi uuendada
ja walla maksude ülesandmi-
se al peatselt siia tagasi
Quellenstein
Wabriku walitsuse
sel 4 Januaril 1889
N 34.
maksa
2. R. 31. Kop. Jaan Olo
1 - 1 pg. Johann
Summa: 3 R 32 kop.
8 Aprilil 1889 No 237.
Wõisikos
sell 5. Aprillil 1889
wallawalitsus
saab seeläbi palutud, allnimetatud peremeestele,
kellel omad adra- (maa) maksud alles maksmata
on käsku anda lasta, et nemad igapäew Wõisiko
mõisa oppmanni juures omad maksud ära maksta
wõiwad, kõige wiimane maksu termin on 17. Ap-
rilli kuu päew s.a. igal ühel on 25 koppikst taaldri
pealt maksta:
Oddiste külast: Tillo Josep Tillo, Solli Jacob Tillo
Ülesaare Jüri Orgussaar, Solli T. Tillo, Orrawa Lepik;
Lallaste külast: Soodla H. Aren, Pikkasaare Mihkel Oja,
Pikkasaare Hans Kampus, Koksi T. Tillo, Larmi Jacob
Kuusik, Kassimatsi T. Kaup, Loritse Märt Kimmel;
Letkalli külast: Saapa Mihkel Laas, Lambasaare J. Pihlak,
Põrgo Jüri Põrk, Esko Jaan Pihlak, Liiwa Jüri Liiw;
Leie külast: Seppa Hans Pullisaar, Kallisaare Jaan Põrk.
Hokurti külast: Nõgestikko Johan Adow. (uus otsja)
15 Marts 89 No 172
Woisiko walla walitsusele
Arro moisa politsei poolt
Ülewan nimetud walla walitsus on sel 3. Märtsil s.a.
Lena Sild läbi sija üks üles pidamise täht Ann Wälja-
pohjal saatno, ent säl siin moisas ennegi Ann Wälja-
põhja ema lesk Mall Wäljapohi, Kellele üles pida-
mise tähte soowiti, elab, siis saatis se moisa po-
litsei se üles pidamise leht Surde-Kongota kus Ann
Wäljapohi nüd teenib ja palub se moisa politsei
lesk Mall Wäljapohjal, kes Kui üts waene ja
päle 60 astane inimene issi Woisiko ei jaksa
mina, ühe ehk Kahe astu peale üles pidamise
lubatäht saata.
Arro moisas sel 9. Märtsil 1889.
W. Tarto
Aro moisa politsei nimel.
Moisu arwamist järrele langeks agga suurem
süüi Karel Reimanni peale, sest temma holeks
olli moisa köik omma willi uskund ja ilma
temma teadmatta ei wöind mitte üks
terra seält ärra witud saada. Temma sai
selle järrel watamise eest palk ja piddi
järgiste seal seisma, üks on, kas on temma
issi need kaerad teiste kätte and, ehk jälle
temma holeto järrelwatamisse labbi see wargus
sündind. mollemil järgil on temma trahwi
allone ja pallub möisa koggokonna kohot
sedda määrata. Peale selle ei wöind need
odrat, mis Leppa tüttar kölgaste sees leidis
kellegi muu läbbi sinna tulla, kui Karel
Reimanni ja see tunnistab jälle temma
kätte rojust ja moisa peab arwama, et tema
ühte luggu sealt sedda wiisi wilja on warrastand.
Kui moisa tenred mitte truid ei olle, moisast
palk sawad ja isse sedda ärra warrastawad, siis
mis nende kätte ustase, siis ei wõi jo moisa
mitte üht aastad üllewel seista.
Hans Kymmel ja Jaan Wattmann on
nönda paljo südlased, et nemmad wargust
wasto on wõtnud ja kui moisa tendred
sedda mitte ülles oigel ajal ei olle and ja
moisa pallub, et nemmad trahwitud
saawad. - Jaan Lepp on nõnda samma
trahwimisse wäärt, et temma sedda
leitud odra kotti mitte moisale ülles
põlle and.-
Sosaares 4. Märzil
moisawallitsuse nimmel
R. Nurm
F. O.
No 3199. Sossaar.
Wana Woido
Prod. Sosaar v 23 apl. 79
No 59.
allawalitsus
19 Aprilil 1879 Auustud
No 81.
2Soosaare kogokonna kohtole
Nimetud kohto kirja pääle sest 13st s. k.
p. No 141 wastutab sesinane wallawa-
litsus et nõudmiste kinni panemi-
sed ja sisse riisumised mitte kogokonna
walitsuste waid kohtude, on, ja et
wallawalitsus ei ka kogokona kohus
ei ühtki kinni panemist ei ka sisse
riisumist talurahwa Sääduse põhja
peal ilma ülema kohto eeskirjata.
täitma ei sa ega woi.
ad mandatum
Th. Reinberg.
kog. kirjutaja.
Kolga
Jaani kirri wallakogokoon
Prod. Sosaar d. 10. Septemb 79.
Wiliandi maakonna
wallawanemate kogu
Wiliandis,
sel 1. Septembril 1879.
wallawanema ja kirjutajale.
Meie lähem kokutulek, kellest Teid seeläbi osawõtma tulla
palutakse, saab Wiljandis "Koidu" seltsimaeas 23mal Septem-
bril s. a. p. l. just kello 1 aeal ärapeetud.
Nõupidamised:
1. Konferentsi tarwituste üle.
2. Wallakoolimaeade ja koolide nõudmiste üle.
3. Talurahwa tulekassade üle.
4. Wallaametnikude ametitallituste kergitustest üle.
5. Magasi wilja wähendamise üle.
6. Walla ametimeeste walitsemise wiisi parandamise üle.
7. Minewa kordse koosoleku otsuste täitmiste üle.
7 Janr 89 No 7.
Wõisiku walla walitsusele
Jaak Kondose kaebtuses
Hans Rebase wastu
saab nimetatud walitsus palutud, ala-
mal tähentud inimesed puudumast
11 Januar s.a. kell 10 hommiku
seadusliku trahwi ähwardamise all
siia kohtu ette tellida lasta, nimelt:
Jaak Kondas
Mik Kuk
Hans Uint
11. Augustil 1889 No 471.
No 368.
Nimetud walla walitsus saab see
läbi palutus, säälse walla liike Hans
Wällapõhja mattusse kulu, nii kui
järges saisab siia ära saata.
1. haua kajumise eest sääl rohkem
kolm jalga maa külmanu olli - 6 rbl.
2. Kirst - 4 -
3. linnast kirstu toomine - 3 -
4. Koolja rõiwa - 1 - 25 k
5 Kabelise wiimine - 2 - 25.
Summa 16 rbl. 50 kop.
Wallawanem: J. Walgerist
Kirjutaja: M. Jakobson
11. Marts 89 No 30
Kolgajaani
kogukonna Kohtule ja
vallavalitsusele
sell 9. März. 1889.
No 1029
Keiserliku Pernu kreiskohtu ees-
kirja täitmiseks saab ülewal nimetud kogu-
konna kohtule seeläbi ettekirjutud, selle
eest hoolt kanda, et seal vallas elava Ell
Seppale seaduse põhja peal kohe üks kurator
nimetud saab, kes tema eest kreiskohtu
juures seletuse all seisvas tema kaebtuse
asja oma poja Kristian Sepp vastu nõudmise
pärast, tarwiliku toimentusi toimendada,
wõib, ning saab siis ülemal nimetud valla-
valitsusele ettekirjutud seda uuesti arru-
tud kuratori ja vana Kristian Sepp seks
24 Märtsiks Keiserliku Pernu kreiskohtu
ette tarwitada.
Selle eeskirja täitmise üle on 10 päeva sees.
Ühhe
Keiserlikku Willandi
Sillakohtule.
Ühhe keiserlikku kohtu
auustab ennast Sosaare Wallawalitsus
se läbbi wägga allandlikku sõnna
kuulmise ja moistutada, et selle
nimmega innimest Peter
Mölter suggugi siin Wallas ei olle;
Ühtlasi julgeb Sosaare wallawalitsus
säädustada, üks siit walla liige Peeter
Mölter, kes kui jubba 40 R. 9 ko pää
rahha võlgneb, ennast mittu ja mittu
aastad ilma passita kui teab kui
üllen päewa ja 1875 aastal siis tulli
kellel kirjalikk V Pärnu kihel-
konnakohtus passi andis, ilma
se järel pärrimata, kui temma
ka ommad massen ärra on
maksnud, ja nii kui kuulda pida-
wa temma ennast Jombugi
kreisis üllen.
Ärra J Kellerile
Tõnnis Lauk on.
soltatiks läind
on wene maal
Jaak Kotil ei
olle siin.
An Jaakus ei olle
Juli Härmann
ei olle siin
Mihkel Kanisaar
ei olle siin.
Josep Merits
Cirkulär.
Et mitmes kohas weel leida on, et püst ajad ja rõhtajad
tee ääres seiswad, siis annan selle läbi käsku, kiriku teede
ajad wiibimatta põhjani ära lohkuda ja nimelt 24mal Now.
peab wiimne kui aed maas olema, muidu saawad wallawa-
nemad, kelle piiris sell ajal weel aeda leitud saab Pernu
kreispolistseil ülesantud.
Lelle 18 11/XI 90
Kirchspielsworsteher
(allkirjutas) EBaron Huene
Circulair.
Wändra kihelkonna teed saawad sõidetud.
Esmaspääw 27. Mail Lelle mõisast Kõnno kaudu Wilowere tee,
Wana Wändra kaudu Kaanso tee ja Wihtra tee.
küüt hobosed: Lelle mõisast hommiko kell 1/2 7 - 3 hoost Lelle wald
Kõnno - - 9 - 3 - Wilofer
Wana Wändra mõisas - 11 - 3 - Kirikomõis
Kaanso piiris - 1 - 3 - Uue Wändra wald
Wana Wändra mõisas - 3 - 3 Uue Wändra wald
Teisipääw Wana Wändra mõisast Kerro kaudu Kollo tee ja Lelle mõisa
küüt hobosed: Wana Wändra mõisas kell 7 homiko 3 hoost KergoKõnno.
Kerro wallamajast - 10 - 3 - Kerro
Kollo kaudu Lelle
Kõik kraawid peawad sügawaste puhastud, kõik
trummid kindlad ja kõwaste parandatud, kõik
rööpad tubliste täidetud; kõik lassinad ja silla
tükki postid püsti säetud ja kõik tee kõwaste
8 jalga lai hea kruusiga prügitud olema.
Silla kubjad ootawad mind ratsa akkatuse posti
juures, wallawanemad silla tükki lõppu posti juures.
Lelles 8. Mai 1891
E. Baron Huene
Kihelkonna Eestseisja poolt
2. Septembril 1889 No 21.
Wändra kihelkonna teed saawad sõidetud:
Lauba 23. Septembril Lellest - Wana Wändra mõisa
küüthobosed 3 Wana Wändrast kell 12. Eidapere mõisas
3 " " " 2 Wana Wändra mõisas.
küüt hobosed 3 Lellest kell 7 homiko Lelle mõisas
3 Wilowerest 9 " Könno
3 Ue Wändrast 11 Wana Wändra mõisas
3 " 12 lõuna Suurejõe weskil.
Teisipääw 26 Septembril Wändrast Kollosse ja Kollost Lelle
küüt 3 hõbost Kaismalt Wändra kiriko mõisas 7 homm
3 " Kerrust Kerro walla majas 8 1/2 -
Silla kubjad ootwad mind ratsa obga postil walla-
wanemad tükki lõppul.
Tee olgu 8 jalga lai hea kruusiga tubliste prügitud,
kõik rööpad parandud ja augud täidetud, kraawid
sugawaste puhastud ja kõik wõsad ja aud mõlemilt poolt
kraawi maha raijutud, trummid olgo kõik hästi parandud
ja kraawid trummide alt puhastud. Koik wersta ja
tükki postid olgo püsti ja käsi puud parandud.
Ringkiri
Kogukonna kohtudele Wändra ja Käru Kihelkondas.
Selle Ülema talurahwa kohtule
sisse saadetud protokollidest on näha olnud,
et kogukonna kohtud mitte sääduse
järele oma asju ei toimeta ja Ülemalt
No 46.
poolt kohtu pidamise asjus kinnitud
reeglite järele ei käi. 1) Nimelt ei ole
kaebdused mitte selle wormi järele protokolli wõetud,
kuidas § 20 Talurahwa kohtude uuenduse säädus ette
kirjutab; 2) tsiwil ja (kriminal) politsei asjad ühes
ja sessammas protokollis üles pandud ja koku
ära otsustatud, ehk neid küll üksteisest lahutama,
ära seletama ja otsustama pidi; 3) ei ole pro-
tokolli lõpul tähendud, et kohtukäijattele
pärast otsuse kuulutust edasi kaebduse reeglid
ära seletud, mille pärast siis ka inimestest sisse
antud kirjaliku edasi kaebdustest mitte näha
ei ole, kas kaebdus appelatsioni, tühjaks
tegemise, ehk ülewaatamise kaebdus on.-
Et nüid protokollis leitud wigade pärast sell
wiisil Ülemal talurahwa kohtul mitte wõimalik
ei ole asja oma sisu poolest uueste ära seletada,
waid teda jälle kogukonna kohtule wigade
parandamiseks tagasi saatma peab, mis aga
asja toimetuse aega pikendab, ja kohtukäijaid,
kui ka kohut, ilma asjata waewab, sellepärast
saab kogukonna kohtudele ettekirjutud Ülemalt
poolt kinnitud Talurahwa kohtude uuenduse
säädusi hästi tähele panna ja nende järele
asju toimetada. Kogukonna kohtus
on oma kindlaks jäänud otsuse palumise peale
§.134 ja järgmiste põhjusel ise ära täita ilma
ülema kohtu poolt käsku ootamatta.
Kõige pealt aga oleks tarwis hadasti, et
kogukonna kohtu kirjutajad uue säädusega end
hoolega tutwustaks.
Wene keeles saab uut säädust Kubermangu
seitungi toimetuse poolt 50 Kop. eest.
See ringkiri on wallast walda läkitada ja
wiimselt jälle seia tagasi saata:
(Allkiri:)
Kogukonna kohtudele Wändra
kihelkonnas,
saab see läbi teada antud, et Eesti keelde
tõlgitud talurahwa kohtude uuenduse seadus
No 54.
igal ajal selle ülema talurahwa kohtu
kantseleist saada on. Hind kõidetult 60 kop.
ja kõitmatelt 50 kop. Soowida oleks, et iga kogukonna
kohtu liige, kui ka erainimesed kellel kohtuga
waid peab kuuratori härral teada antud
saama, nii sama ka Silla kohtul, kui üks niisugu-
ne kool kinni pandud saab.
Ringkiri II. Pärno Kihelkonna kohto poolt
Wändra Kihelkonna wallawanematele, et ümber-
kirjutamise rewisioni kommissionist läbi waadatud
ümber kirjutamise lehed senna tagasi on saadetud,
kust neid all pool üles antud maksu eest kätte wõib
saada, nimelt on maksa:
Wana Wändra 36 kop.
Kerro-  60 "
Lelle - 54 "
Roodil 28. Septbr. 1887.
II. Perno
Kihelkonna Kohto
poolt 5. Octbr, 1887.
No 3032
Kuberneri herra käsu täitmiseks saawad
ülal nimetud wallawanemad juhatud, Kuber-
neri Herra ringkirja tähele panna, mis
Kubermangu tseitungis 23. Sept. s.a. No 105
maha trükkitud on.
Perno
Silla kohtust
9. Octobril 1887
No 11356
Wallawanematele saab kuberneri herra
käsu järel Perno Silla kohto poolt ette kirju-
tud, nüid juba iga ühele, kes seel aastal Liiso
alla tuleb, suusõnaga wõi kirjaga teada
anda, et nad peawad terminiks Perno
Kommissioni ees ilmuma ja mis trahw
neil tuleb, kui nad wälja jääwad.
Nende nimed, kes tundmata, kus elawad,
peawad kohe Silla kohtul üles antud saama.
Sirkulair:
1888 käib kihelkonna posti tasku ringi:
Iga lauba ja iga kesknädal saab postitask kiriko
mõisas wasto wõetud ja käib:
1. Uue Wändra vallamaeas
2 " " mõisas
3 Wändra wabriku
4 Kerro wallamajas
5. Kerro mõisas
6 Lelle Kreeka õigeusu kiriko mõisa
7. Lelle mõisa
8. Lelle walla majas
9. Eidapere mõisas
10 Wilowere mõisa
11 " wallamajas
12. Wäna Wandra mõisa
13. Wana Wändra wallamajas
14 Wändra Kreeka õigeusu kiriko mõisa ja tagasi
15 kiriko mõisa
tegemist, selle raamatu, uue kohtu seadustega
tutwustamiseks, ostaks.
Ülema talurahwa kohtu eesistnik.
Ring kiri
Kogokonna kohtudele
Wändra kihelkonnas
No 153.
saab § 286 Talu rahwa kohtude
uuenduse seaduse põhjusel 9. Juulist 1889 ette kirju-
tatud, oma aktide (leppingute) raamatud
selle Ülema talu rahwa kohtudele sedamaid
kinnituseks ette panna.
See ring kiri on wiibi matta wallalst
walda saata ja wiimsest siia jälle tagasi läkki-
Ülem talurahwa kohtu
poolt ette kirjutud, Wändra
s.a. Tori walla majasse Ülem
No 218.
talu rahwa kohtu ette tellida, Pernu
rahu kogu käsu peale suusõnalisi juhatusi
wastu wõtma. See ringkiri on wiibimatta
wallast walda saata ja wiimselt jälle tagasi
läkitada.
Ringkiri kogukonna kohtudelle
24 Mail 1890
N 450
Talurahwa kohtude uuenduse Sääduse põhjusel
§. 51 Lisa I, peawad kogukonna kohtu eesistnikudel
ja kõrwalistnikudell kohtumeestel oma ameti
talituste juures ameti märgid olema ja
nimelt selle wormi järel, kuidas uue kohtude
sisse seadmise juures Riigiwalitsuse poolt on
kinnitud. Kogukonna kohtudelle nimetatud
kihelkonnas saab see läbi ette kirjutud siia
wiibimatta teada anda, kui palju kohtumõist-
jast iga kogukonna kohus kokku seatud on, et see
Ülem-Talurahwa kohus, kui kogukonna kohtude
Ülewaataja kohus, nimetud ameti märkisid
muretseda wõiks, muidugi teada, peab iga wald
nende märkide eest kulude kandmise oma
peale wõtma.
See ringkiri on wallast walda staffeti läbi
edasi saata, ühes kätte saamise, ära saatmise kuu
päewa ja wastu wõtja nime siia teise külle peale
märkimisega ja wiimsest wallast siia wiibi-
matta tagasi saata.
et otsekohe teoorjust seatakse ehk rentnikult kogoni ilma
kõige kontrahita orjust noutakse.
Sellepärast peaksiwad kõik talumaa kontrahid
Riigi walitsuse poolest läbi waadatud saama, ja kus tarwis,
oiendatud, et teo orjus kauks
IV. Jahiõigustest.
Päriseks müüdud talukohtade maad tunnistab mõisnik
kül ostja omanduseks, aga jahiõigus ja seega müüdud maa
peal olewad metsa linnud ja loomad on mõisniko päralt.
Mõisniko metsawahid ja küttid wõiwad keelmata päris-
talu piirides ilma peremehe teadmata ja luata jahti pidada.
Sagedaste saawad talu heinamaad ja wili neist ära tallatud
ja mets põlema lastud, karjad koertega hirmutatud j.n.e.,
ilma et talunik midagi wõiks parata, sest kahjo tasumise
nõudmine on osalt wõimatu, osalt teeks see weel suurema kulu.
Ka kasuliku metsalindude ära häwitamist on sell wiisil karto.
Kiskjad linnud siginewad ruttu, sest talunikul on luba neid kül
ära tappa, aga püssi ei tohi tema selle tarwis mitte pruukida,
ja mõisa kütt ei lase muid linda, kui neid, mis mõisa rendiks
wiia kõlbawad, kus neid ka sell aeal wasto wõetakse, kus
lindude haudumise pärast jahipidamine seaduslikult kõigile
keeldud on. Mõni talupoeg on omale kasulikka linda, näit.
põldpüüsid ostnud ja neid oma piirides püüd sigitada, aga
mõisa kütt laskis nad pärast maha. Juba sedagi on nähtud,
et talunik kasuliku lindude pesad oma maa pealt ära häwi-
tas, et mõisa küttidel tema piiris linda leida ei oleks
ja nad temale kahjo tegema ei tuleksiwad.
Sellepärast oleks soowida, et iga talukoha omanikule
tema piirides seaduslik jahi õigus saaks antud, et ta
kasulika linda ja oma wara wõera küttide eest wõiks
kaitseda._
V. Kroono ja maa maksude ühelwiisil jäutamisest
nii mõisa kui talu maa peale.
Tänini langeb suurem hulk Kroonu ja maa maksusid ja töösi
talumaade, s.o. weiksete põllumeeste peale, kuna suuremad ja jouka-
mad põllumehed - mõisnikud - neist priid on. Näituseks on teede
sillutamised täieste talu maade peale pantud, ja iga mees, kes
põllu harimisest midagi teab, wõib arwata, kui suurt kahjo kalli töö
hinna ja aea wiitmise poolest weike põllu mees selle läbi peab kandma.
Ka ei maksa - weel näituseks nimetatud - mõisa maad walla
walitsuse ja kohtude ülespidamiseks midagi, ehk kül just mõisa
maade peal asuwad inimesed kõige enam wallawalitsust ja kohut
tarwitawad.-
Sellepärast oleks õige, kui see kahjulik mõisa maade eest
õigus saaks kautatud ja nii mõisa - kui talu maade suuruse
ja tegude pärast tehtud._
VI. Talurahwa eestseisusest, mis Balti kubermangudes
nõuks on wõetud.
Kõikide asjade kohta, mis ühel wiisil talu ja muu seisuste
rahwasse puuduwad, ei ole talurahwal, nagu teistel seisustel
eestseisjaid, et nüüd Riigi walitsus juba nõuuks on wõtnud,
ka Baltikubermangudes eestseisusid seaduseks teha, siis oleks
sise seatud, nagu Wenne maa kubermangudes. Kohalikud
muutmised tuleksiwad aea jooksul ise enesest.-
trükkitud Kuberneri herra käsk No 8948
tagawara wäe teenistuse kohta õppetab.
Wändra kihelkonna wallawalitsustele.
Sallentak
11. Januaril 1888
No 66
Kuberneri Herra käsu täitmiseks
saab ülemal nimetatud wallawalitsustele
teaduseks ja täitmiseks seeläbi kuulu-
tud, et:
I wõlgsede wallamaksude eest ei tohi mitte
trahwi protsendid peale pandud saama, sest
et talurahwa seaduse raamat niisugust
maksu ei luba, maksude seaduse peatük
525 aga niisugust trahwi maksu otse kohe ära
keelab.
II. Passi lehede ja maksu raamatute eest walla
liikmete käest ei tohi mitte maksud wõetud
saama. Maks passi lehede eest wõib passi
rahadest tasutud saama. Maksu raama-
tude maks aga on kõige walla liikmede
peale ära jägada, sest et iga ühel wallaliik-
mel niisugune raamat wälja anda on.
III Nende kulude üle, mis walla walitsustel
seeläbi sündind, et postiga saadetud walla
maksud ja passid post kontorist saawad wasto
wõetud, peab woli kogo määrama, kui paljo
iga kord wallawalitsuse liikmel tasuda
on selle järele kui paljo seal juures tõeste on
kulud olnud ja on need kulud nende inimeste
poolt tasuda, kelle läbi nad on sündinud.
Kihelkonna kohto herra
allkiri
kirjutaja allkiri
II Kihelk. kohus.
22. Webr. 1888
No 502.
Kuberneri herra käsu täitmiseks saab ette
kirjutud ja kuulutud, et wallawalitsused pea-
kes ametis sõidawad ja selle üle käsu ette
näitawad, küüthobused andma ja korteri
juhatama, kui tarwis on.
II Kihelk. kohtus.
No 494.
Kubermango walitsuse käsu täitmi-
seks wallawalitsustel üles antud, et oma
kirjade juure, mis nad Kreisist wälja
teiste ülema kohtude katte saada-
wad, maksude nõudmiste, passide
ehk niisuguste asjade pärast, kelle juure
wastus oodata on, - ka oma adressi
üles panema, kust posti pealt nad raha
ehk teised asjad wastu wõttawad.
II Kihelk. kohus
No 498.
Kuberneri herra käsu täitmiseks
wallawalitsustele (ette kirjutud)
meele tuletud, et peawad kõik sea-
duslikud pärimised, mis nende kätte
Kreeka õige usu kooli walitsuste poolt
saadetud, wiibimata täitma.
Kihekonna Eestseisja
22. Webr. 1888.
Walla walitsustele ette kirjutud
tuisand teed 27. Webr. lahti rooki
ja oksdega ehk tuustidega ära märkida
saaksiwad muudetud, nõnda et ühes Eesti- ja toises Lätti keel
walitsew oleks, ja sellepärast kõik need, kes Tartu universitäti
peal õpiwad, ja Eesti maal uht awaliku ametid nõuawad,
Eesti keelt peaks mõistma. Siis wõiks kummagi kubermangu
kohtudes ainult kahe keelega läbi saada, Wene keelega
kui Riigi ja Eesti wõi Lätti keelega kui Maa keelega.
XI. Eesti Rahwa koolidest
Praego seisawad koolid kiriku õpetajate ja Saksa
ülewaatamise
mõisnikude walitsuse all. Usu ja Jumala sõna õpetuse
eest saab rahwa koolides heaste hoolt kantud, aga kogu-
ni teine teine lugu on nende asjade poolest, mis inimesel
peale usu õpetuse kui kõlblikul ja haritud Riigi alamal
tarwis läheb. Kui meie nende asjade peale waatame, siis
peame wäga kahetsama, et praegune rahwa kool õpetajate
ja Saksa mõisnikude juhatuse al mitte rahwa soowi ja tarwi-
dust ei täida. Wäe teenistus ja täielisem harridus, et inimene
igal pool wõiks leiba teenida, nõuab meie kui Wene riigi
alamate käest Wene keele, maa ja rahwa tundmist.
Eesti rahwa soow on ikka olnud, ennast Riigi päris
rahwaga, see on Wene rahwaga enam ja enam tutwustada
ja tema headusest osa wõtta. Aga selle loomuliku suowi
täitmiseks ei tee meie praegune kooli walitsus mitte
midagi. Saksa keelt peetakse igal pool ülemaks kui
Wene keelt, ning mitmes kihelkonna koolis püütakse Saksa
keelt ema keele asemele opetuse keeleks panna. Kõik
meie rahwa kooli tegewus kannab saksastamise wärwi.
Saksa aea loost, geografiast, kirjandusest j.n.e.
õppetatakse kaugelt rohkem, kui meie oma Riigi,
Wene ma aea loost, geograafiast j. n.e., nagu oleks
Saksa maa meil isamaa, mille alamaks meie noort
sugu peaks kaswatatama. Wene keelest, maast ja rahwast
õpetatakse üleuldse ning Tartu küla koolmeistrit seminaris
üksnes sel wiisil, nagu oleks kõik, mis " Wene" nime kannab
põlgamise wäärt. Ka meie kihelkonna koolmeistrite seminaris,
kust hiljuti surnud direktor poliitika püüdmesi eemal hoidis,
on saksastamise waim walitsema hakkanud, ning senna kus direktor
seatud, kes Saksa keelne ja meelne ja ei Eesti ega Läti keelt ei
mõista. Nõnda äitab meie praegune rahwa kool Eestlaisi
Wene rahwast üksnes lahutada. Rahwa koolide ülewaatajad
kirikuõpetajad ja Saksa mõisnikud ei ole mitte kooli teadust
pädagogikat õppinud, sellepärast nõutakse ja sallitakse
kaswatuse
ka koolides enamiste opetuse wiisi, mis otse teed teaduse
wastu käib.
Kõige nende ja palju muude puuduste ja wigaduste
kohto oleme õpinud ara nägema, et nii kaua, kui rahwa
koolid õpetajate ja Saksa mõisnikude ülewaatamise alla
jääwad, iialgi loota põle, et seal ka Wene keele ja
muu kasuliku teaduste eest saaks hoolt kantud, waid
saksastamine wõtab ikka edasi ja Wene keel, maa ja
rahwas jääwad meile wõeraks. Sellepärast ei tea meie
oma rahwa koolide parandamiseks muud nõü, kui kõrget
Riigi walitsust alandlikult paluda, kooli walitsust
uuendada tahta järgmisel wiisil:
I Iga kihelkonna peale saagu üks rahwa koolide kommission,
mille liikmeid koolide ülespidajad walitawad, nõnda et
wallal iga kooli pealt üks saadik on, ja mõisal kooli
pealt saadik, mille ülespidamiseks mõis wähemalt nõnda
sama paljo kui wald annab, ning mõisal selle kooli pealt
üksi saadik, mida mõis üksi ülesse peab.
II Iga maakonna peale asutagu üks maakon. kom., mille
liikmeid kihelk. kom saadikud igast seisusest walitawad,
Maak. kom. walitab omale inspektori ehk makonnas olewate
rahwa koolide ülewaataja, kellel wähemalt kreiskooli õpetaja
teadused, kes kooli teaduse tundja ja kelle palga makond
tatud inspektori koolide ministrile kinnitamiseks ette,-
Prodt. 14. Juuli No 104.
Kerro
Walla wannem
Sallentack,
den 11 Juli 1888
Sega saab Teil üles antud
No 1831
walda kokko kutsuda
ja selle üle laska otsust
teha, kas wald tahab Jaan
Siwersti, kes Riigamaa hoo-
wikohtu mõistuse läbi 24 mast
Aprilist 1887 oli 1 1/2 aasta peale
wangi roodo moistetud warguse
pärast jäle walda tagasi wõtta
ehk mitte ja seda walla pro-
sees siin sisse saata.
Jaan Siwersti attestat saab siin
juures ligi saadetud.
II Perno
kihelkonna kohus.
Roodil,
23. Junil 1886
No 1981.
Ring kiri.
Wändra kihelkonna wallawanematele.
Sest et mittu palwe kirjad pearaha
maksu pärast Liiwi maa kuber-
neri herrale on sisse antud saanud,
saab tema käsu peale waldadele
seeläbi kuulutud, et Baltimaa kubermangude ära
mõisade peal kroono pearaha maks 1.se Janu-
ariga 1886 on ära loppend ja kroono mõisade peal
saab 1.sel Januaril 1887 ära lõppema
nähtud 26 Juni c.
Kihelkonna kohto ringkiri 16. Web. 1887. No 533,
ette kirjutud, et waldadel assekurantsi maksud
rentereisse maksa on:
Kerro, 23 rbl. 97 1/2 kop.
Lelle, 12 " 30 " -
Perno Silla kohto ringkiri 22. Maist 1887 N 5476 all ette
kirjutud Hans Hanso p. Rabba 115 Wjäsemski regimen-
tist järel otsida ja Silla kohto saata._
N 9. Ringkiri Wändra kihelkona eestseisjast.
Wändra kihelkonna teed saawad sõitetud:
Reede 19. Junil Lelle mõisast hakkatud Kerro kauda
Wana Wändra, Wiljandi ja Wihtra tee.
Küüt hobused homiko kell 6 - Lellest 2 hoost Lelle mõisas.
" 8 - Kerrost 2 - Kerro -
lõuna 12 - Uue Wändra 2 - Wana Wändra
Esmaspääv 22. Junil Lellest Kerro piirini õhto pool.
Keik krawid peavad sügawaste puhastud, trummid kõwaste
parantud, keik rooped tubliste täidetud, keik lasingad
ja silla tüki postid püsti seatetud ja keik tee
kowaste kruusitud olema.-
Silla kubjad hootawad ratsa hakatuse posti juures - Walla-
wanemad silla tüki lõppe posti juures.
Lelle silla kubjas ootab Lelle mõisas.
VII. Kõrtside wähendamisest
Praegusel aeal on kõrtsisi liig paljo, mida mõisnikud suurema
rendi pakkujale wälja rendiwad. Kõrtsi mees püüab kallist
renti wälja teenida ning ei waata seal juures igakord mitte selle
peale, kassta ka seaduse järele teeb. Nõnda ei aita mitte