Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Ln.Juhanson teatab, et puiestikkude kommisjoni tegewus
kewade lähenemisel tarwilik on, mille tõttu linnawalitsus ette-
paneb 4 liikmelist kommisjoni walida.
Otsustatakse ühel häälel walida 4 liikmelist puiestikkude
kommisjoni. Kommisjoni liikmeteks walitakse Elmar Grohs, Willem
Luik, Oskar Allik, Leopold Johanson.
On ju tõesti võimalik, et tasu võetakse selle loa eest, aga seda ära
kaotada ei ole mingit võimalust.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel kõikide
häältega peale 5, kes jäid erapooletuks,
Nõus olla Uueturu uul.nr.35 asuva kõigi alkoholiliste jookide müügi õi-
gusega restorani üleandmisega Eduand Kenkmannilt Aleksander Jakobsonile.
Majaomaniku Hans Silbergleichi palve üle määra makstud kinnisvaramaksu
tagasimaksmise kohta.
Majaomanik Hans Silbergleich palub talle tagasi maksta üle määra makstud
kinnisvaramaks Kalda uul.nr.5/6 asuva kinnisvara pealt, mille eest, nagu sel-
gunud, ta on maksnud Hindamisekomisjoni eksliku arvestamise tagajärjel, kahe-
kordset maksu, nimelt tulukuse järgi ja vabrikuhoone väärtuse järgi. Üle mää-
ra makstud summa palub ta üle kanda tema järgnevate tähtaegade kinnisvaramak-
su arvele.
Nagu selgub Maksuosakonna andmeist on Silbergleich maksnud eksliku arves-
tuse tagajärjel kinnisvaramaksu rohkem 1931 II poole eest kr.145, 1932.a. I
poole eest kr.145 ja 1932.a. II poole eest 145 kr., 1933.a. I poole eest
kr.145 ja 1933.a. I p. eest riigimaksu kr.21,80, kokku kr.601,80.
Kinnisvarade hindamiskomisjon on küsimust arutanud 19.dets.l.a. ja otsus-
tanud Silbergleichi palvet rahuldada.
Linnavalitsus paneb ette Linnavolikogule:
Hans Silbergleichi poolt linna kassasse üle määra makstud kinnisvaramaks
1931.a. II poole eest kr.145,- 1932.a. I poole eest kr.145, 1932 a. II poole
eest kr.145,- ja 1933.a. I poole eest kr.145, kokku kr.580.- üle kanda tema.
järgnevate tähtaegade kinnisvaramaksu arvele ja teatada Tartu Maksuametile
vastavate korralduste tegemiseks kr.21,80 suuruse riigimaksu tagasimaksmiseks
või ülekandmiseks järgnevate tähtaegade riigimaksu arvele.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel hää-
lel - 32 häälega
mitu, ühel nendest omawahelise kokkuleppe järele on õigus, kui nad seda nõua-
wad, peale kõnelejate nimekirja lõpetamist, enne hääletamisele üleminekut, sõ-
na saada.
§ 20. Kui sisulised waidlused on alanud, wõib iga linnawolinik ettepane-
kuid teha kõnelejate nimekirja lõpetamise, waidluste kuni wiie minutini piira-
mise wõi waidluste lõpetamise kohta. Iga seesuguse ettepaneku hääletab juha-
taja eraldi ilma waidlusteta.
§ 21. Ettepanekute kohta, küsimust päewakorralt ära wõtta, antakse sõna
ainult kahele kõnelejale - poolt ja wastu-
III. Küsimuste ülesseadmise ja hääletamise kord.
§ 22. Küsimuste ülesseadmise korra määrab juhataja järgmiste määruste jä-
rele.
§ 23.Juhataja poolt hääletamisele pandud küsimus peab niiwiisi üles sea-
tud olema, et ta sisaldaks eneses ainult ühte ettepanekut, mille peale oleks
alati wõimalik wastata sõnadega "ja" wõi "ei".
§ 24. Kui keegi wolinikkudest nõuab, tuleb ülesseatud küsimus osadesse
jaotada. Ei leia juhataja seda wõimaliku olewat, siis annab ta lahutamise kü-
simuse koosolekule otsustada, kes hääletab seda ilma waidlusteta.
§ 25. Ettepaneku osadekaupa hääletamisel tuleb peale üksikute osade hää-
letamist iga ettepanekut terwena wolikogu poolt wastuwõetud osade kokkuseades
hääletada.
§ 26. Asja käigusse puutuwad ettepanekud, nagu arutamise edasilükkamine,
komisjoni tagasiandmine, täiendawate teadete nõudmine jne., hääletatakse enne
sisulisi küsimusi.
§ 27. Arwude hääletamisel alatakse hääletamist suuremast arwust.
§ 28. Tähtaegade määramisel hääletatakse hilisemaid tähtaegu enne waremaid.
§ 29. Ettepandud parandused ja täiendused hääletatakse enne neid punkte,
mille kohta nad käiwad. Kui mitu parandust on ette pandud, hääletatakse kõige
pealt neid, mis pea-ettepanekust kõige rohkem lahku lähewad.
§ 30. Kui mitu iseseiswat ja üksteisest lahkuminewat ettepanekut on sisse
antud, paneb juhataja nad sissetulemise korras hääletamisele.
§ 31. Kui hääletamise järjekorras üks ettepanekuist tarwilikku enamuse
on saanud, siis ei wõeta teisi ettepanekuid enam hääletamisele.
§ 32. Hääletamist toimetatakse ühe käe ülestõstmisega, kusjuures enne
Neile pakuti kaks linnanõuniku kohta ja sai öeldud, et ka rewisjoni komis
joni esimehe koha wõiwad saada omale. Hoolekande- ja Korteriosakondi pak
ti sotsialistidele just sellepärast, et nad esinewad alati waesema kihi
puudust kannatajate kasude kaitsjatena. Nende osakondade tegewusealal on
palju teha kui tahetakse, kuid sotsialistid ütlesid ise neist lahti. Kre
diidi puudus ei wõinud takistuseks olla, sest krediiti oleks wõidud nõud
wastawate kawade põhjal. Ei maksa asja seletada mitte õiges walguses ega
hirmutada faschismiga.
Lwol. M.Kurs-Olesk seletab, et lwol.Treiberg wõttis osa rühmade wa
helistest läbirääkimistest ja on asja õiges walguses seletanud. Rahwaera-
kond kutsus läbirääkimistele ja seal öeldi, et blokk on juba loodud. Sel
lega suruti sotsialistid wastu seina ja dikteeriti neile ette Korteriosa
kond, kus puuduwad wõimalused töötamiseks, sest pole krediiti.
Lwol. L.Olesk toonitab, et kui kaubad koos, siis ei maksa rääkida,
kuid tundub, et asi pole õiglane. Eestwõtjate wõtted pole kiiduwäärt ja
siin pole talitatud mehelikult. Linnapea abiks tahetakse panna suurem äri
mees, kellel waewalt jätkub aega linna asjade ajamiseks. Haridusosakond
antakse ajaloolisele isikule, kes sai toime sellega, et laskis kutsuda koh
tusse 30 koolilast.
Märtsoni kohta käiwad kuuldused, mis seotud Walga linnapea ametiga
ja linnawabrikuga.
Sellepärast hääletab kõigile wastu.
Et ei taha wõtta oma peale süüdi selles, et paigutada linnapead K. Lui
ki, kelle wastu tunneb suurt lugupidamist, sinna seltskonda, siis hääleta
ka K.Luiki wastu.
Lwol. M. Pärn teatab, et pr.M.Kurs-Olesk läbirääkimistel temaga ütles
et nemad, s.o. sotsialistid nõuawad kindlasti omale Hariduse ja Hoolekand
osakondi. Hr. Treiberg ütles, et siis antakse neile wähe hääli, kui wõta-
wad Hoolekandeosakonna omale. Jäi tundmus, et ei taheta pidada läbirääki-
misi, sest nõuded olid kategoorilised. Minister J.Sepp'aga, kui ta Tartus
käib, peetakse Majaomanikkude seltsis läbirääkimisi kui tuntud tegelasega
kuid ei wasta tõele, et temalt on saadud juhtnööre selles asjas. Oleme en
did ise oskanud juhtida.
Lwol. P.Treiberg teatab, et M.Pärn on temast walesti aru saanud hääl
ja selle kohta aruanded linnawolikogule ettepanna.
Otsustatakse ühel häälel linnawalitsuse ettepanek wastu
wõtta ja 6 liikmelist kommisjoni walida.
Walitakse ühel häälel J.Mägi, A.Hirschfeldt, O.Rütli, S.Lat-
tik, J.Schiffer ja N.Kruuse.
3. Linna liikumata waranduste maksu
kindlaks määramine 1918 a. teise pool-
aasta kohta.
Linnapää Kriisa seleteb, et saksa okkupatsiooniaegne linna-
wolikogu on 8.märtsil 1918 a. määranud linnamaksu liikumata wa-
randuste päält 1918 a. 10%, see juures enesele õigust jättes mak-
su kõrgendada, kui linna warandusline seisukord seda nõuab. Linna
walitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja läbiharutades ja leides
et 27 now.1917 a. wene seaduse põhjal, mis praegu maksew, õigus on
määrata maksu liikumata waranduste päält 20% kõrguses ja silmas-
pidades kehwat linna waranduslist seisukorda, on otsustanud 1918
eest weel 10% liikumata waranduste maksu juurde wõtta ja paneb
seda wolikogule kinnitamiseks ette. Küsimus tekitab pikemaid waie-
lusi, millest osawõtawad lnw.Ottho, Allik ja Rütli, kes seletawad,
et esiteks maksu tagant järele suurendamine juridiliselt õige ei
ole, teiseks et üleüldse õiglane ei ole majaperemeeste pääle, kelle
sissetulekud niikuinii suuresti wähenenud, nii kõrget maksu panna,
pealegi kui seadus üüri tõstmist keelab. Selle pääle seletab linna
pää, et karta ei ole, nagu lasuks kõrged maksud ainult majaomanik-
kude pääl, waid eelarwe järele on kawatsetud ka teisi maksusid
kõrgendada ja uusi weel pääle panna, nõnda et maksukoormat kõik ko-
danikud ühewõrra kannawad.
Hääletamisele tuleb kaks ettepanekut:
1) Linnawalitsuse ettepanek: Wõtta liikumata waranduste puhtakasu
hindamise summa päält 1918 a. eest lisamaksu 10% ja mansu tähtpäe-
wa äramääramine linnawalitsuse hooleks jätta;
2) Lnw. Alliku ettepanek küsimust päewakorralt ära wõtta niikauaks
kui uus üüriseadus wälja töötatakse.
Esimene, linnawalitsuse, ettepanek saab 18 häält poolt, 6 wast
seega wastu wõetud.
wad 1930 maksuaasta tulu- ja lisaärimaksu summad, milliseid summasid
Riigikassal on õigus kinni pidada ja kanda awansi kustutuseks kuni
awansi summa täieliku tasumiseni;
b) kui awanss nimetatud tulude kinnipidamise kaudu ei peaks tähtajaks 20.
märtsiks 1931 a. kustutatama laekumise hilinemise wõi tulude wähesuse
tõttu, siis tasub linn awansi kustutamata osa hiljemalt 20.märtsiks
1931 a. rahas Riigikassale;
d) awansi tasumise puhul wiiwitusega maksab linn tasumata summa pealt wii-
witustrahwi 1% kuus Riigikassa kasuks, lugedes poolikud kuud terweteks
ja tasudes wiiwitustrahwi koos hilinenud awansi summa õiendamisega.
2. Wolitada Linnawalitsust awansi summasid nõutama ja wastu wõtma.
Linnawolikogu, asja ettekannet ära kuulates, otsustab lahtisel hääleta-
misel kõikide häältega peale ühe erapooletu:
1. Esineda Riigikassa ees palwega anda Tartu Linnaomawalitsusele prot-
sendita awanssi kr.80.000,- suuruses kuni 20.märtsini 1931 a. linnale kuuluwa-
te tulu- ja lisaärimaksu osade arwel järgmistel tingimustel:
a) saadud awanssi tarwitab Linnawalitsus ainult linna jookswate kulude katteks;
b) tähendatud awansi kindlustuseks jääwad Riigikassale linna osaks kuuluwad
1930 maksuaasta tulu- ja lisaärimaksu summad, milliseid summasid Riigikassal
on õigus kinni pidada ja kanda awansi kustutuseks kuni awansi summa täieli-
ku tasumiseni;
c) kui awanss nimetatud tulude kinnipidamise kaudu ei peaks tähtajaks 20.märt-
siks 1931 a. kustutatama laekumise hilinemise wõi tulude wähesuse tõttu,
siis tasub linn awansi kustutamata osa hiljemalt 20.märtsiks 1931 a. rahas
Riigikassale;
d) awansi tasumise puhul wiiwitusega maksab linn tasumata summa pealt wiiwi-
tustrahwi 1% kuus Riigikassa kasuks, lugedes poolikud kuud terweteks ja ta-
sudes wiiwitustrahwi koos hilinenud awansi summa õiendamisega.
2.Wolitada Linnawalitsus awansi sunmasid nõutama ja wastu wõtma.
Turbatööstuse tegewuskapitali muretsemise küsimus.
Linna ja Eesti Panga wahel 25.märtsil 1926 a. sõlmitud laenulepingu § 12
TARTU LINNAWOLIKOGU KORRALINE
KOOSOLEK
11 aprillil 1919 a.
Koos on 24 linnawolinikku.
Puuduwad lnw.: Parts, Tõnisson, Koppel, Rebane-Sild, Põld,
Blaufeldt, Anwelt, A.Lukin, Doskinski, Jaska, Podrjätschik,
Kirs, Nieländer, Dwolaitskaja, Luik, Dimara, Raal, Meos, Landmann,
Lemmats, Sõkutaja, Piho, Bukk, Sammel, Meister, Brock, Rosenthal,
Willberg, Mutso, Ostrat, Russis, Kropmann, Challandes, Stachukin,
Saint-Millaire, Kolochenkow.
Sekretär: Linnasekretär J.Kristelstein.
Juhataja teatab, et lnw. E.Aule woliniku kohused maha on
pannud ja tema asemele nimekirjast Nr.1 järjekorraline kandidaat
O.Liigand astub.
1. Protokoll.
Linnasekretär kannab ette wolikogu erakorralise koosoleku
protokolli 17 märtsist 1919 a., mis koosoleku poolt wastu wõetakse.
2. Uute linnawalimiste tähtaja kind-
laks määramine, ja krediidi awami-
ne walimiste eeltöödeks.
Linnapää Kriisa kannab ette Siseministeeriumi kirja, mille
järele Ajutise Walitsuse sellekohase määruse põhjal ettekirjuta-
takse linna walijate nimekirjade kokkuseadmisele asuda ja neid
hiljemalt 12 aprilliks wäljapanna. Walimisi tuleb toimetada endi-
se wene Ajutise Walitsuse poolt 1917 a. antud määruste põhjal
sellekohaste Ajutise Walitsuse muudatustega. Linnawalitsus on lin-
nawalijate nimekirjad kokkuseadnud ja need pannakse waatamiseks
wälja 12 aprillil s.a. Walimiste määruste põhjal wõib walimiste
tähtaeg kõige warem 18 mai pääle kindlaks määratud saada, missu-
guse tähtaja ka linnawalitsus wolikogule kinnitamiseks ette paneb.
Otsustatakse häälteenamusega uute linnawalimiste tähtaeg
Kolme jaoskonna ülematele kantselei kuludeks 7500.
Kolme jaoskonna ülemale ruumide üürimiseks 1800
Kriminal jaoskonna ülemale:
Kantselei ja fotografeerimise kuludeks 2500
Samale otsimise kuludeks 7500
Teateametile kantselei kuludeks 3000 29.500
768.550,
Otsustatakse ühel häälel ettepandud ajutised palganormid kin-
nitada. Lnw.L.Johanson sotsialistlise bloki nimel juhib tähelepane-
mist selle pääle, et wiimasel ajal miilits oma otsekoheste ülesanne-
te täitmise juurest kõrwale on libisenud ja poliitilise politsei kohu-
seid täidab, mis täitsa lubamata on, sest miilits seisab linnaomawa-
litsuse teenistuses ja tema ülesanne on kodanikkude julgeoleku ja
korra eest hoolitseda.
Seda seletust ära kuulates awaldab linnawolikogu 16 häälega,
4 wastu soowi, et linna miilits oma otsekoheste ülesannete juurde
jääks.
6. Linna kooliõpetajate palga küsimus.
Ln. Johanson teatab, et linna kooliõpetajatele palgad 1917 a.
kindlaks määratud normide järele maksetakse, mis praegusele majan-
duslisele olukorrale enam ei wasta. Seda silmaspidades on Kooliwa-
litsus ühes linnawalitsusega ajutised palganormid wäljatöötanud ja
paneb ette neid kinnitada, arwates 1 weebruarist s.a., kuni eelarwe
wastu wõtmiseni ja nimelt, palkasid tõsta kooliõpetajatele 360 m.
päält 450 m. pääle, koolijuhatajatele pääle selle prii korter kütte
ja walgustusega ehk selle asemel 100 mk. korteri raha, kooliwalitsu-
se raamatupidajale 300 mk. päält 400 mk. ja kooliteenritele 120 mk.
päält 170 mk. pääle kuus.
Otsustatakse häälteenamusega ettepandud palga normid kinnitada
7. Linna tuletõrjujate lendsalga palga
küsimus.
Ln. Punga teatab, et tuletõrjujate lendsalk alalist walweteenis-
tust peab, mis nii palju aega wõtab, et kõrwalteenistust wõimata on
pidada. Kuna palgad, mis aastate eest on määratud praegusele olukor-
rale ei wasta, siis on linnawalitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja
Kesk- ja kutsekoolide wõrgu korraldamise küsimus.
Haridusministeerium Wabariigi Walitsuse poolt 1928 a. 23.aprillil kinni-
tatud keskkoolide wõrgu reguleerimise määruse (w.R.T.nr.36-1928 a.) põhjal
tegi kooliwalitsusele kirjaga 1928 a. 17.sept.nr.22680 ettepaneku asuda selle
määruse nõuete kohaselt keskkoolide wõrgu reguleerimise kawa kokkuseadmisele
ja esitada see kawa, peale läbiarutamist Linnawolikogus, Haridusministeeriumi-
le ühes tarwiliste andmetega.
Sel põhjusel on linna kooliwalitsus kokkuseadnud keskkoolide reguleeri-
mise kawa. Selles kawas on ettenähtud järgmist:
Tartu linnas asus 1. märtsil 1929 a. elanikke 66.219 hinge, neist eestla-
si 58.978, sakslasi 2.798, wenelasi 2582, juute 1067, lätlasi 323 ja teistest
rahwastest 471 hinge. Meie linna 12 awalikus ja erakeskkoolis õpib käesolewal
õppeaastal 3183 õpilast, neist eesti koolides 2697, saksa koolides 322, wene
koolis 120 ja juudi erakeskkoolis 44 õpilast. Neist õpilastest on pärit Tar-
tu linnast 2000 hinge, Tartumaalt 852 ja wäljastpoolt Tartu linna ja maakonda
331 õpilast.
Tartu linna praeguse keskkoolide wõrku kuuluwad koolid on järgmised:
a) Tartu tütarlaste gümnaasium (Riia uul.12), praegused ülewalpidajad
Tartu linn ja maakond. Kool töötan kahe humanitaar- ja ühe majapidamisharuga,
millised on osutunud tütarlaste keskkoolides kõige elujõulisemateks ja nõue-
tawamateks. Õpilaste rohkuse tõttu on awatud kaks humanitaarharu. Klasse on:
kahes humanitaarharus 10 ja majapidamisharus 5, kokku koolis 15. Kool töötab
Haridusministeeriumilt üüritud ruumides, mis on enam-wähem rahuldawad, kuigi
mõni ruum on kitsas töötamiseks suurte klassidega. Wiimaseil aastail ehitas
kool oma jõul majale juure majapidamisharu ruumid ja tulewal suwel on kawat-
sus ette wõtte juureehitust raamatukogu ja lugemislaua tarwis. Lähema tulewi-
ku kawatsuseks on kooli wõimla ehitamine maja kolmandale korrale. Ka wajab
majapidamisharu maa-ala aiawilja kaswatamiseks.
b) Taru poeglaste reaalgümnaasium (Riia uul.121), praegused ülewalpida-
jad Tartu linn ja maakond. Kool töötab ühe reaal- ja ühe humanitaarharuga,
kummaski harus on ette nähtud 5 kl., kokku koolis 10 klassi. Kool oma üldtun-
se päewakorras edasi.
Ühe linnanõuniku walimine.
Wolikogu s.a. 7 weebruari koosolekul, kus päewakorral oli Linnawalitsu-
se liikmete walimine, jäi üks linnanõunik walimata, sellepärast wõetakse te-
ma walimine täna ette.
Lwol. J.Treumann paneb Kristliku rahwaerakonna rühma nimel linnanõuniku
kandidaadiks ette Johannes Märtsoni.
Pärast seda wõetakse ette kinnine hääletamine ja häälte lugejateks kut-
sutakse lwol. M.Adamson ja J.Iise.
Hääletamisel anti hääli J.Märtsoni poolt 34 ja wastu 18.
Seega on walitud linnanõunikuks Johannes Märtson.
Rewisjoni komisjoni täiendamine ühe liikme wõrra ja tarwilisel korral
tema walimine.
Wolikogu koosolekul 7.weebruaril s.a. tegi lwol. M.Kurs-Olesk ettepa-
neku täiendada rewisjoni komisjoni koosseisu ühe liikme wõrra.
Lwol. J.Raudsepp paneb ette täiendada rewisjoni komisjoni koosseisu
kahe liikme wõrra.
Lwol. M.Kurs-Olesk teatab, et õige proportsion on 4 liiget pahemalt
poolt 7 wastu paremalt poolt, kuid on selguseta missuguse tagamõttega parem-
poolsed soowiwad suurendada liikmete arwu 12 peale, Peale selle peawad pa-
hema tiiwa, kui opositsiooni rühmad saama omale rewisjoni komisjoni esimehe
koha, sest koalitsioni rühmad ei pea mitte ennast ise rewideerima.
Ettepanekud wõetakse hääletamisele lahtiselt ja antakse hääli rewisjoni
komisjoni koosseisu ühe liikme wõrra suurendamise poolt 21 ja wastu 30, kuna
erapooletuks jäid 2, aga kahe liikme wõrra suurendamise poolt 31, wastu 21
ja erapooletuks jäid 2.
s.a. 7 weebruari
Seega on linnawolikogu oma otsuse täi  eks otsustanud suurendada
linna rewisjoni komisjoni koosseisu kahe liikme wõrra, millega rewisjoni
komisjoni koosseis on määratud kindlaks 12 liikme peale.
Pärast seda paneb lwol. J.Raudsepp kandidaadiks ette lwol. Aleksander
Kuum'i.
saaks wöimalikult korda seatud kas wöi liiwa peale wedamisega.
Läbirääkimised löppesid ja ettepanekud wöetakse hääletamisele lah-
tiselt.
Ettepanekud-määrata aiakontsertidele toetust saawad hääli:
200,000 mrk. - poolt 6, wastu 21, erapooletuid 5;
100,000 mrk. - poolt 23,wastu 5 ja erapooletuid 5.
Seega on Linnawolikogu häälte enamusega otsustanud:
Määrata "Wanemuise" aiakontsertide toetuseks 100,000 marka. See summa
katta mitmesuguste sissetulekute arwelt ja ülewötta linna 1927 a.eelar-
wesse järgmiselt:
Tulud:
Eelarwe peat.12.§.VIII. Mitmesugused sissetulekud - suurendada 305,000.-
marga pealt 405,000 marga peale.
Kulud:
Eelarwe peat. 7.§.XII.p.15. Suwekontsertide korraldamiseks - suurendada
100,000 mrk. pealt  200,000 m.peale.
Laenu andmine Tütarlaste gümnaasiumile mönede ehitusetööde
läbiwiimiseks.
Tartu linna ja maakonna poolt ühiselt ülewalpeetawa Tütarlaste gümnaa-
siumi tarwitada olewa riigimaja juures on ruumide kitsikuse töttu hädapä-
rast tarwis läbiwiia möned ehituse tööd,nagu 1) wana pesuköök ja maja otsa-
sein maha löhkuda, 2) juure ehitada pesuköök, triikkamber, külm sahwer, tee-
nija korter, -tuba, köök ja sahwer. Selle töttu suureneksid wana maja kaks
tuba, millest ühte, mis senini teenija korter, wöib tarwitada majapidamise
haru klassina. Need tööd lähewad esialgse eelarwe järele maksma 479,410 mar-
ka. Riigilt nende tööde läbiwiimiseks summasid praegusel ajal ei ole loo-
tust saada. Gümnaasiumi juhataja palub nimetatud ehituse tööde läbiwiimiseks
anda linna- ja maawalitsuse kassadest ilma protsendita laenu kokku 400,000-.
marka.Laenu lubab kooli-juhatud ära tasuda: 1927 a. 1.now.150,000 mk.,
1928 a. 1.now.150 mk. ja 1929 a. 1.now.100,000 mk.
Maawolikogu on omalt poolt lubanud laenu 200,000 mk.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette anda Tartu Tütarlaste gümnaasiu-
mile linna tagawara summadest ilma protsendita laenu 200,000 marka tarwi-
liste ehitustööde läbiwiimiseks Linnawalitsuse poolt määratawatel tingi-
mistel.
põhjal, missugune leping on üleläinud Pikalaenu Pangale, on linnal õigus saa-
da sellelt pangalt laenu harilikkudel tingimustel ja linna waranduste ning
sissetulekute wastutusel igaaastaseks ühe aasta turba tagawara walmistamiseks.
Käesolewa aasta turbatööstuse eelarwe järele on tarwis walmistada Ulila
elektrijaama jaoks ja müügiks turwast kokku 20.000 tonni ja aluspõhuks (müü-
giks) - 4500 palli, mis läheb maksma kokku 238.500 krooni.
Et linnal puudub turbatööstuse tegewuskapital, kuna linna jookswatest
sissetulekutest pole mingit wõimalust katta turbatööstusega seotud kulusid,
siis on hädatarwilik muretseda laenu selle tööstuse tegewuskapitaliks. Turba-
tööstuse hooaeg kestab suwisel ajal umbes neli kuud. Hooajal on töötamas
600-700 töölist, kellele peab töötasu korralikult wäljamaksetama, kuna wasta-
sel korral sattuksid töölised raskesse seisukorda ja turbatööstuses wõib tek-
kida raskusi.
1) laenata Pikalaenu Pangalt linna turbatööstuse tegewuskapitaliks Eesti Pan-
ga ja Linnawalitsuse wahel 25.märtsil 1926 a. sõlmitud laenulepingu § 12.
põhjal, sada tuhat krooni (100.000kr.) harilikkudel tingimustel,
2) nimetatud laenu kindlustuseks anda Pikalaenu pangale obligatsioonid linna
kinniswarade pantimisel wastawas wäärtuses, ja
3) wolitada Linnawalitsust nimetatud laenu nõutama, obligatsioone selle laenu
kindlustuseks linna kinniswarade pantimisel wälja andma ja kõiki sellega
ühenduses olewaid asju ajama.
Ettekandele järgnewad läbirääkimised. Sõna wõtawad:
Lwol. J. Alwer: silmas pidades turbatööstuse üldmajanduslikku tähtsust
ja linna huwisid, on blokk otsustanud põhimõtteliselt toetada Linnawalitsuse
ettepanekut. Kuid lõpliku otsuse tegemiseks on tarwis teada saada ligemaid
andmeid turbatööstuse ja laenu kasutamise kawade, protsentide suuruse, laenu
kestwuse, panditawate kinniswarade ja turbatööstuse tasuwuse kohta. Kui neid
andmeid pole wõimalik anda praegusel koosolekul, siis tuleb küsimus edasi lü-
kata järgmise koosolekuni.
Linnapea K.Luik: turbatööstuse wäljaarendamise kawa ei ole seni wõimalik
olnud lõplikult wälja töötada sellepärast et Põllutööministeeriumiga ei ole
weel sõlmitud turbataba rendilepingut. Praegu on lahendamisel küsimus, missu-
suguses ulatuses antakse turbaraba linna kasutada ja arwatawasti laheneb see
Tartu Linnawolikogu korraline koosolek esmasp.
13.juunil 1927 a.kell 6 p.l. Raekojas.
Juhatab esimees P. Pöld.
Koos on 39 linnawolinikku ja 2 wäljastpoolt wolikogu walitud
Linnawalitsuse liiget.
Puuduwad 16 linnawolinikku, nimelt:
A.Möru, J.Ratnik,A.Kuum,M.Kurs-Olesk,E.Kirs, A.Pau,M.Mihkelson,
K.Lukk, L.Sapotzky,W.Ernits, U.Hein, V.Stackelberd,E.Daugull,
O.Allik,J.O.Rütli ja A.Braats.
Protokolleerib sekretär A.Mägi.
Päewakorra kinnitamine.
Linnawolikogu tänase koosoleku päewakord,mis wolinikkudele kätte-
saadetud 10.juunil s.a., on kokkuseatud järgmiselt:
1. Päewakorra kinnitamine.
2. Protokoll.
3. Ärimaksukomiteede liikmete ja asemikkude walimine.
4. Uulitsate nimede muutmise küsimus.
5. Sundmäärus elumajade juures redeli-pidamise kohustuse kohta.
6. Toetuse andmine aiakontsertide korraldamiseks.
7. Laenu andmine Tütarlaste gümnaasiumile mönede ehitusetööde läbi-
wiimiseks.
8. Hugo Tedderile antud ehituselaenu üleandmine August Kuhi'le
9. M.Taschkini palwe luba anda söögimaja awamiseks.
10. Linnamaksudest wabastamise palwed.
Tehakse ettepanekuid täiendada päewakorda:
Linnapea K.Luik'i poolt Linnawalitsuse nimel - "linna 1927 a.eelarwe
täiendamine linnapanga põhikapitali suhtes"- ja
Linnawolinik B.Unt'i poolt " küsimine Linnawalitsusele".
Wolikogu wõtab päewakorda wastu  ühes ettepandud täiendustega.
Protokollid.
Sekretär A.Mägi loeb ette wolikogu eelmiste koosolekute protokollid
25.aprillist ja 19.maist s.a.
Mölemad protokollid wõetakse wastu ja kinnitatakse allkirjadega.
Pärast seda teatab wolikogu esimees P.Pöld,et wolikogust lahkunud
Linnapea K.Luik küsib missugune on küsimine Linnawalitsusele, mis päewa-
korda wõeti.
Lwol. B.Unt: missugustel andmetel ja kaalutlustel  tegi Linnawalitsus ot-
suse Ametiühisuste toetuse suurendamise kohta 2500 kr. peale, pooldades seega
ametiühisuste ümberkolimist uutesse ruumidesse?
Linnapea K.Luik teatab järgmist: 28.now m.a. esines Töölisühingute Kesk-
liit palwega Linnawalitsusele, et linn annaks Keskliidule aastas 3000 krooni,
alates 1.jaan.1929 a. uute ruumide üürimiseks, põhjendades seda sellega, et
praegused ruumid on kitsad ja ei wasta minimaalsetelegi nõuetele wõi tarwetele.
Ruumide üürimise asjas tööliste ametiühingutele on Linnawalitsus seni
käinud Linnawolikogu 1919 aasta otsuse järele, mille järele annab linn Ameti-
ühingutele korteri ühes kütte ja walgustusega. Linn on üürinud ruumid ja annud
kasutada ametiiühingutele, kandes kõik sellega seotud kulud.
Töölisühingute palwe täienduseks nõuti temalt täiendawaid andmeid Töölis-
ühingute ja liikmete arwu kohta.
Keskliidult saadud andmetel on liidus 20 ühingut kokku 1747 iikmega.
Linnawalitsus kaalus mitmel korral toetuse suurendamise küsimust ja wõttes
arwesse, et kui linn on omal ajal kohustunud namda Ametiühingutele korteri
ühes kütte ja walgustusega ja et ülesantud liikmete arwu juures ei ole põhjust
kahelda, leidis, et Linnawalitsusel ei ole põhjust wastu olla tarwilise toetu-
se andmisele uute ruumide muretsemiseks, kuid sellejuures asus Linnawalitsus
seisukohale, et ta ei taha astuda wahekorda majaomanikuga uute ruumide üürimi-
se asjas, jättes seega ruumide üürimise Keskliidu enese hoolde, sest see ei
ole loomulik ega otstarbekohane, et linn üürib majaomanikult ruumid ja neid
ruume kasutab kolmas isik wõi asutis.
Linnawalitsus otsustas ruumide üürimise toetust Töölisühingute Keskliidu-
le suurendada 2500 krooni peale aastas ja esitada toetuse suurendamise küsimi-
ne wolikogule lõplikuks otsustamiseks. Seda otsust Linnawalitsus ei saa täide
wiia enne kui wolikogu ta on kinnitanud.
Mis puutub sellesse, et ruume tarwitatakse poliitilisteks otstarwetels.
siis peab tähendama, et Linnawolikogu otsusel muretsetakse linna poolt ruumid
ainult tööliste amrtiühisustele. Selle otsuse järele neis ruumides ei tohi
asuda poliitilised parteid. Kui selgub, et see nii ei ole, siis tuleb sellest
kuludeks 300 marka.
Otsustatakse ühel häälel linnawalitsuse ettepanek wastu wõtt
15. Tapamaja teenijate palga küsimus.
Liinapää Kriisa teatab, et eelarwe kommisjon seda küsimust
läbi ei ole jõudnud harutada, sellepärast langeb see punkt päewa-
korrast ära.
16. Emajõe nahksilla tarwitamise mak-
su määramine.
Ln. Pehap teatab, et möödaläinud aastal okkupatsioni wõimude
poolt linnale tarwitada on antud nahksild, mis okkupatsioniaegse
linnawalitsuse poolt wälja oli renditud 14000 m. eest, kus juu-
res sillast ülekäimise eest rentnikul õigul oli igakordset tasu
2 kop. wõtta.
Linnawalitsus ühes eelarwe kommisjoniga asja läbiharutades
on otsustanud ettepanna käesolewal aastal nahksilla enampakkumise
teel wälja rentida ja ülekäimise taksi 3 p. pääle kindlaks määra-
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse 17 häälega
4 wastu linnawalitsuse ettepanek wastu wõtta.
18. Kuulutuste tulpade tarwitamise maksu äramääramine.
Linnapää Kriisa teatab, et kuulutuste tuplade ärakasutamise
õigus käesolewal aastal wäljapakkumata jäänud, sest madala tulpade
tarwitamise taksi tõttu pakkujaid ei  ilmunud. Seda silmaspidades
on linnawalitsus otsustanud nende ärakasutamist enda kätte wõtta
ja teeb ettepaneku tulpade tarwitamise taksi kõrgendada.
Otsustatakse häälteenamusega linnawalitsuse ettepaneks hääks
kiita ja tuplade tarwitamise taksi kõrgendada - seaduse järele lu-
batud kõige kõrgema määrani, ja nimelt:
Kuulutuste ja müürilehtede wäljapanemise eest
kuni 1 jalg kõrged ja 8½ tolli laiad - esimesel päewal 10 marka ja
iga järgmise päewa eest 3 m.
" 1½ " " " 1 jalg laiad - esimesel päewal 20 m. ja iga
järgmise päewa eest 5 m.
" 2 " " " 1½ " " - esimesel päewal 40 m. ja iga
järgmise päewa eest 8 marka,
Peterhoffile üleandmise küsimus.
Aruandja linnanõunik J.Treumann.
Jaan Kukk on üle annud Elsa Peterhoffile oma ehituslaenu abil ehitatud
Riia maanteel nr.9 as. elamu ühes krundiga V kvart.nr.5.Ehituslaenust, mis
J.Kukele on antud linna vastutusel, on praegu tasumata kokku kr.1760.
Selle elamu üleandmiseks ja ehituslaenu ülekandmiseks uue omaniku nimele
palutakse Linnavolikogu nõusolekut.
Linnavalitsuse poolt selle palve rahuldamiseke takistusi ei ole, mispä-
rast Linnavalitsus paneb Volikogule ette otsustada:
1) Nõus olla Tartus, Riia maanteel nr.9 kvart.V krunt nr.5 asetseva ela-
mu üleandmisega Jaan Kukelt Elsa Peterhoffile (s.Kukk) ja selle elamu ehitami-
seks antud riikliku ja kogukondliku ehituslaenu tasumata osa ülekandmisega
Elsa Peterhoffi nimele, milleks paluda Riikliku ehituslaenu Komitee luba tin-
gimusel, et see kinnisvara panditakse linnale kuni laenu tasumiseni.
2) Eelpool tähendatud elamu ehitamiseks antud ehituslaenu eest vastutus
võtta endiselt linna kanda ja
3)Volitada Linnavalitsust käsundama eelnimetatud ehituslaenu, ajama kõiki
sellega seotud asju ja sõlmima lepinguid.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel häälel
1) Nõus olla Tartus, Riia maanteel nr.9 kvart.V krunt nr.5 asetseva elamu
üleandmisega Jaan Kukelt Elsa Peterhoffile (s.Kukk) ja selle elamu ehitamiseks
antud riikliku ja kogukondliku ehituslaenu tasumata osa ülekandmisega ostja
3) Volitada Linnavalitsust käsundama eelnimetatud ehituslaenu, ajama kõi-
ki sellega seotud asju ja sõlmima lepinguid.
Marta Treimanni palve loa saamiseks alkholita einelaua avamiseks Kalda uul.1.
Marta Treimann palub luba alkoholita einelaua avamiseks Kalda uul.nr.1
Otsustatakse häälteenamusega:
1) Okupatsiooniaegse linnawalitsuse poolt tehtud ajalehtede ainu-
müügi õiguse leping tühjaks tunnistada.
2) Kawatsetawa maksu küsimuse läbiharutamiseks 4 liikmeline kom-
misjon walida.
Komisjoni walitakse ühel häälel: O.Rütli, O.Liigand, E.
Kapsta ja A.Kena.
7. Taksi kommisjoni aruanne ja ettepa-
nek habemeajajate, käskjalgade,
woorimeeste ja saunapidajate tak-
si kohta.
Aruandjana esineb ln.E.Juhanson.
Taksi kommisjon, läbiharutades habemeajajate, woorimeeste,
käskjalgade ja saunapidajate taksiküsimust, juurekutsudes was-
tawate ettewõtete esitajaid, esineb järgmiste ettepanekuga:
1) Habemeajajatele taks määrata 1 m.50 p. habemeajamise
ja 3 m. juukselõikamise eest.
Linnawalitsus on seda ettepanekut muutnud järgmiselt: ha-
bemeajamise eest 1 m.50 p., juukselõikamise eest 2 m.50 p. ja
mõlemate eest korraga 3 m.50 p.
Ln.Johanson teeb ettepaneku waba wõistlus jätta ja taksi
mitte määrata.
Hääletamise saawad: 1) Lnw.Johansoni ettepanek 11 h.poolt,
12 wastu, 3 erapooletut. 2) Kommisjoni ettepanek 7 h.poolt, 17
wastu, 3 erapooletut ja 3) linnawalitsuse ettepanek 17 h.poolt,
5h. wastu, 4 erapooletut,- seega wiimane ettepanek läbiläinud.
2) Woorimeeste kohta teeb kommisjon ettepaneku silmaspida-
des kõikuwaid tarbeainete hindasid, taksi mitte määrata.
3) Käskjalgade kohta on kommisjon käskjalgade ühisuse poolt
sisseantud taksi määrad wastuwõetud ainult raionide piirisid laien-
dades.
Otsustatakse kommisjoni ettepanek tagasi lükata ja käskjal-
gadele taksi mitte määrata (13 h.poolt, 8 wastu, 5 erapooletut).
4) Saunapidajate taksi kohta on kommisjon saunapidajate esi-
tajatega järgmiselt kokku leppinud ja paneb wolikogule kinnita-
gune sundmäärus kesklinna kohta maksma jätta,aga linna äärtel wõi alewites
lubada müüa piima endisel wiisil.
Linnapea K.Luik leiab, et lwol. W.Koppel'i ettepanek ei ole wastuwõe-
taw, sest puudub selgus. Sundmääruses tuleb kõik kindlasti ette ära näha.
Lwol. J.Müürisepp teatab, et kaupmehed pole süüdi selles kui halba piima
müüakse, sest piim tuuakse maalt ja kui selles on mustust, siis on süüdi
piimatoojad.
Läbirääkimiste lõppemise järele paneb wolikogu esimees hääletamisele
küsimus, kas ollakse selle poolt, et teha muudatusi sundmääruses piimaga ,
koorega ja wõiga kauplemise kohta Tartu linnas.
Lahtisel hääletamisel anti selle sundmääruse muutmise poolt 6 ja wastu
29 häält.
Sundmäärust piimaga, koorega ja wõiga kauplemise kohta, mis wastuwõetud
wolikogu poolt 19 mail ja 30 juunil 1926 a., mitte muuta ja kõik kaebused ja
palwed selles asjas jätta tagajärjeta.
Sundmäärus jalgratastel sõitmise kohta.
Wene walitsuse ajal Linnawolikogu poolt 30 mail 1895 a. wastuwõetud
sundmäärus jalgratastel sõitmise kohta on wananenud ja ei wasta praeguse aja
nõuetele. Sellepärast on Linnawalitsus selle sundmääruse ümbertöötanud ja
esitab wolikogule wastuwõtmiseks.
Lwol. M.Kurs-Olesk soowitab maksma panna kindel aeg ja kord jalgratas-
tel sõitmise harjutamiseks politsei platsil. Ei ole soowitataw, et lapsed
teewad seal harjutusi niisugusel ajal, mil plats on tolmu täis.
Lwol. A.Reeben soowitab awada sõiduteed jalgratastel sõitmiseks; niisu-
guseid teid Tartus ei ole ja neid tuleks teha. Ka Tähtwere pargis tuleks mää-
rata erilised teed jalgratastel sõitmiseks.
Linnawolikogu, olles ära kuulanud Linnawalitsuse ettepaneku ja sundmää-
ruse kawa, otsustab, lahtiselt, ühel häälel:
Linnawalitsuse poolt esitatud sundmäärus jalgratta pidamise ja -sõidu
kohta Tartu linnas wastu wõtta ja maksma panna järgmiselt:
§ 1. Jalgratastel sõitmine Tartu linna administratiiw piirkonnas on lu-
vad raamatutega hooletult ümber."
Eeltoodud põhjusil Linnavalitsus paneb ette Volikogule:
Linnavolikogu poolt 14.juunil 1933 vastu võetud Tartu linna raamatukogu-
de tarvitamise määrusest kustutada § 24. ja selle tagajärjel nimetatud määru-
se §§ 25.ja 26.ümbernimetada vastavalt §§ 24. ja 25.
Linnavolikogu , olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel ühel hää-
se §§ 25. ja 26. ümbernimetada vastavalt §§ 24. ja 25.
Näituse, Savi ja Uus-Savi uulitsate ning Veeriku uul. ühe osa ümber-
nimetamise küsimus.
Eesti Põllumeeste Selts Tartus esines Linnavalitsuse ees 25.septembril
l.a. järtmise palvega:
"Eesti Põllumeeste Seltsi peakoosolek, kiites heaks uue näituseplatsi
asutamise, otsustas pöörduda Tartu Linnavalitsuse kaudu Linnavolikogu poole
palvega, ümbernimetada Savi, Uus-Savi ja Veeriku tänavad Näituse tänavaks ja
senine Näituse tänav Tartu Põllumeeste Seltsi näituse algataja nime järele
Mart Mitti tänavaks.
Oma palve põhjendukeks meil on au alljärgnevat ette tuua:
Võrumaa Tamme v.Kiltre talu peremees Mart Mitt (1833-1912) oli üks Tartu
Eesti Põllumeeste Seltsi asutajaid. Valiti 1873.a. Seltsi abiesimeheks ja 29.
sept.1874.a. esimeheks, millisele kohale jäi 9.aastaks, kuni 29.septembrini
1883.a., mil lahkus hädise tervise tagajärjel. Teenete tõttu Seltsi vastu esi-
mehe ametist tagasiastumisel valiti Seltsi auesimeheks.
Mart Mitti valikuga T.E.P.S-i esimeheks algab S-i vabanemine sakslaste
eestkostmise alt. Rahvuslikult iseteadvale eesti väikepõllumehe omategevuse
arendamisele on suunatud kogu M.Mitti töökava ja tegevus T.E.P.S-i esimehega.
M.Mitt toonitab, et eesti väikepõllupidamist takistavate asjaolude vältimi-
seks pole loota abi kohalikelt saksa suurpõllupidajailt, eesti talupoeg toeta-
gu ainult oma jõule ja riigivalitsuse kaasabile.
13. Laenu küsimus Ajutiselt Walitsu-
Linnapää Kriisa  teatab, et möödaläinud aastal linnawolikogu
otsustanud 3.000.000 marga wäärtuses lühikeseajalisi linna wõlako-
hustusi wäljaanda ehk Ajutise Walitsuse juures selle summa suuru-
ses laenu teha linna warustamise ja jookswate kulude katmiseks.
Walitsuse esitajatega läbirääkides, on linnawalitsus otsusele jõud-
nud, et wõlakohustuste wäljaandmine esialgselt tarwilik ei ole,
kuna Walitsuselt alguses tarwisminewaid summasid laenu teel saada
wõiks. Selle järele on linnawalitsus Ajutise Walitsuse juures lae-
nu saamiseks sammusid astunud, mille tagajärjel 500.000 marga suu-
rune laen on lubatud kuue kuu pääle 6%, kohustusega, et linnawalit-
sus ilma Ajutise Walitsuse loata teisi laenusid ei teeks ja et ta-
gasi maksmise kindlustamiseks kõik linna päralt olewad waranduse
ja sissetulekud oleks
Wolikogu poolt antud wolituste põhjal on linnawalitsus selle-
kohased wõlakohustused juba allakirjutanud, mille järele ja krediit
ülemaltähendatud summa suuruses Tartu renteis awatud on. Et linna-
wolikogu otsuses protsendid ette ei ole nähtud, tehtud laenu päält
aga 6% maksta tuleb, siis on linnawalitsus selle küsimuse woliko-
gule ettekannud, sellekohase täiendawa otsuse wastu wõtmiseks.
Selle pääle otsustab wolikogu ühel häälel järgmist: Linnawoli-
kogu seletab, et protsendid laenu mõistega koos käiwad, kui mitte
just laen ilma protsentideta otsustatud ei ole.
kino "Heli" ruumes.
Tervishoiuosakonna poolt ei ole takistusi nimetatud einelaua avamiseks.
Linnavalitsus paneb Volikogule ette lubada Marta Treimannil avada alko-
holita einelaud Kalda uul.nr.1, kino "Heli" ruumes.
Lubada Marta Treimanni avada alkoholita einelaud Kalda uul.nr.1 kino
"Heli" ruumes.
Eduard Kenkmanni alkoholiliste jookide müügi õigusega Uueturu uul.
nr.35 as. restorani üleandmine Aleksander Jakobsonile.
Aleksander Jakobson palub luba Eduard Kenkmanni alkoholiliste jookide
müügi õigusega restorani, mis asub Uueturu uul.nr.35, üleandmiseks temale,
Jakobsonile, milleks E.Kenkmann on annud oma nõusoleku.
Linnavalitsuse poolt takistusi selle palve rahuldamiseks ei ole.
Sel põhjusel Linnavalitsus paneb ette Volikogule:
Nõus olla Uueturu uul.nr.35 asuva kõigi alkoholiliste jookide müügi
õigusega restorani üleandmisega Eduard Kenkmannilt Aleksander Jakobsonile.
Lvol. J.Sütt küsib, kas Jakobsonil on kuskil mujal ka mõni restoran või
ei ole? Ma olen majaomanike ringkonnast kuulnud nurinaid restoranide üleand-
mise asjus. Võetakse teatavate kohtade peale load ära ja hiljem hakatakse
rändama ühest kohast teise. Majaomanik, kes on nõusoleku andnud restorani
sissekolimiseks, on juba kulusid kandnud ja nüüd tuleb mõni teine majaomanik
ja meelitab enda poole üle - ja varsti lähebki see üle. Kas ei oleks võimalik
niisugune äri ära kaotada? On isegi juhtumeid olnud, et restoranipidaja on
hakanud lubadega spekuleerima. Praegusel juhul ma just ei tea, kas Jakobsonil
on mitu restorani, aga ma tahtsin seda teada.
Linnapea K.Luik: Raske on neid põhjusi siin hakata välja uurima ja
kaaluma. See on teataval viisil äriküsimus - ja üks või teine otsib ärilisest
seisukohast, kus tal soodsamad tingimused, siis mina kardan, et volikogu võ-
tab endale väga raske ülesande peale.
Kui ma ei eksi, Jakobsonil oli Vene uul. restoran.
mid enne einelaua ülewiimist seatakse korda wastawalt alkohoolsete jookide müü-
gi õigusega restoranide ja einelaudade ruumide kohta käiwa sundmääruse (w.R.T.
nr.108-1927) nõuetele.
Lwol. B.Unt ei soowita alkohoolsete einelaudade awamist söögimajadesse ja
südalinna - raekoja ümbrusesse. Tarwis on olla ettewaatlikum niisuguste eine-
laudade ületoomisega südalinna.
Linnapea K.Luik teatab, et Töösturite Keskühingule ei ole wõimalik jääda
tema senistesse ruumidesse, sest need ei wasta alkohoolsete joogikohtade ruumi-
de kohta käiwa sundmääruse nõuetele ja neid ei saa ümberkorraldada. Ühe söögi-
maja ümbermuutmine seltsi alkohoolseks einelauaks ei awalda mingit mõju, sest
alkohoolita söögimaju ja einelaudu on linnas 85 ümber.
häälte enamusega 3 hääle wastu:
Nõus olla Tartu Töösturite Keskühingu Aleksandri uul.nr.24 asuwa alkohol-
sete jookide müügi õigusega einelaua ülewiimisega Wana uul.nr.11 asuwasse maija
tingimusel, et ruumid seatakse enne einelaua ülewiimist korda wastawalt alko-
holsete jookide müügi õigusega restoranide ja einelaudade ruumide kohta käiwa
sundmääruse (w.R.T.nr.102-1927) nõuetele.
Marie Kirise Gildi uul.nr.9 asuwa alkoholse restorani üleandmine
Aleksander Hornile.
Gildi uul.nr.9 asuwa alkoholsete jookide müügi õigusega I järgu restorani
pidaja Marie Kiris palub luba üle anda restoran Aleksander Hornile. Sama palwe-
ga esineb ka A.Horn.
Nimetatud restorani üleandmiseks Aleksander Hornile esitatud dokumentide
järele takistusi ei ole.
Sel põhjusel ja Piirit. ja alkohol.jook.müügi sead.§ 8 põhjal paneb Lin-
nawalitsus wolikogule ette otsustada:
Nõus olla Gildi uul.nr.9 asuwa alkoholsete jookide müügi õigusega I jär-
gu restorani üleandmisega Marie Kiriselt Alekander Hornile.
Linnawolikogu, asja ära kuulates, otsustab lahtisel hääletamisel häälte
enamusega ja 2 hääle wastu seismisel:
Neljas kandidaat Mihkel Õunapuu sai poolt 18 ja wastu 25 häält, seega
mitte walitud.
Algkoolide hoolekogude liikmete walimine.
Algkoolide sead.§ 82 ja 83 põhjal (R.T.Nr.75/76-1920) on igal algkoolil
oma hoolekogu ja selle liikmeiks on peale teiste ka kohalise omawalitsuse
esitajad, 1-3, wõimalikult omawalitsuse liikmed, kes walitakse walija woli-
tuste kestwuse ajaks.
Sellepärast tuleb walida iga algkooli hoolekogusse wastaw arw liikmeid.
Walimisi toimetatakse kinnisel hääletamisel.
1. Linna I algkooli hoolekogusse 3 liiget, nimelt:
1. Magda Sumberg - 33 häälega 10 wastu,
2. Helmi Schlossmann - 28 " 15 "
3. Lwol. Hendrik Imelik - 24 " 19 "
Neljas kandidaat Jakob Lall sai poolt 22 ja wastu 22 häält, seega mitte
walitud.
2. Linna II algkooli hoolekogusse 3 liiget:
1. Mihkel Laurson - 37 häälega 6 wastu,
2. Alma Reinwald - 28 " 15 "
3. Juhan Wäljaots - 23 " 20 "
Neljas kandidaat Mihkel Õunapuu sai poolt 21 ja wastu 22 häält, seega
3. Linna III algkooli hoolekogusse kolm liiget:
1. Linnawol.Minni Kurs-Olesk- 42 häälega 3 wastu,
2. Else Pedel - " " " "
3. Anna Lukki - " " " "
4. IV algkooli hoolekogusse, kuhu oli tarwis walida kaks liiget:
1. Dagmar Laur - 26 häälega 15 wastu.
Kaks teist kandidaati Märt Walge ja Eduard Moss said ühepalju hääli,
nimelt 24 poolt ja 17 wastu, mispärast tunnistati, et nende, s.o. Walge ja
Mossi walimine on lahtiseks jäänud.
Kuna hoolekogusse oli tarwis walida kaks liiget, waliti aga üks, nimelt
Dagmar Laur, on teine liige walimata jäänud.
4. Linnaosa jaguneb wiide ehitus-kwartaali. Wastawalt kwartaalide ja ük-
sikute kruntide asukohale määratakse kindlaks ehitustüübi skeemid ehituse
kordsuse, kõrguse ja linna ehitust mõjustawate konstruktsiooniosade kohta.
5. Ehitusmaterjaliks peab olema kinnise ehituswiisi korral kiwi, lahtise
ehituswiisi (erakmajad) puhul wõib tarwitada ka teisi linna ehitusmääruste
järele lubatawaid materjale.
6. Kõrwalhoonete, nagu kuuride, pesuköökide jne. ehitamine lahus eluma-
jast on keelatud.
7. Ehitustüüpide skeemid esitatakse Linnawalitsusele kinnitamiseks iga
kwartaali kohta eraldi ühes teadaandega wastawa kwartaali ehistamisele asumi-
sest. Ehitustüübi skeem peab sisaldama wastawa uulitsa, eesaia ja maja profii-
li, nende ehitamise wiisi, samuti telefoni ja elektriliinide juurdewiimise ka-
wa. Kinnise ehituswiisi puhul sokli ja peakarniisi kõrguse, katuse kallakuse
ning akende iseloomu, lahtide ehituswiisi korral hoone iseloomu, katuse kalla-
kuse ja hoone kordsuse suhtes. Üksikud kwartaalid peawad linna-ehituseliselt
üksteisega kooskõlas seisma.
Linnawalitsusele jääb õigus nõuda wõi ehitusosakonnas wälja töötada üksi-
kute kwartaalide kohta käiwat isemeetrilist wõi perspektiiwilist waatepilti.
8. Linnawalitsusele jääb õigus teha neist määrustest erandeid erilistel
kaaluwatel põhjustel.
Planeerimisekawa on kokkuseatud wõistluse ning eriteadlaste ja linna pla-
neerimisekomisjoni poolt antud juhtnööride tulemusena.
Ehistamise põhilaused on kokkuseatud selleks, et anda uuele linnaosale kin-
del ilme ja et nende järele edaspidi wälja töötada wastawaid sundmäärusi.
Planeerimisekomisjon ja Linnawalitsus on planeerimise kawa heaks kiitnud
ja ehistamise põhilaused wastu wõtnud.
Linnawalitsus, kõike eelpool-toodut arwesse wõttes, paneb ette wolikogule:
päralt olewale maa-alale kinnistu nr. 1828 uue linnaosa rajastamise ja ehistami-
se plaan, mis walmistatud arhitekt Arno Matteuse poolt 13. dets. 1928. a.
2. P.l. tähendatud uus linnaosa wõtta linna ehituspiirkonda alates plaa-
ni kinnitamise ajast seaduslikus korras, ja
3. Kinnitada p.l. tähendatud uue linnaosa ehistamise põhilaused.
Lwol. M.Kurs-Olesk, terwitades uue ja ilusa linnaosa asutamist, küsib kas
18 mai 1919 a. pääle kindlaks määrata.
Pääle selle otsustatakse linnawalitsuse ettepanek walimiste
eeltöödeks awada krediiti kuni 10.000 margani.
3. Haigemajade pääarsti ettepanek
haigemajade rawitsemise maksu
kõrgenduse kohta.
Ln. Leemann kannab ette haigemajade pääarsti kirja, mis eneses
sisaldab ettepanekut haigete rawitsemise maksu kürgendada linna-
haigemaja sise- naha- ja haawahaiguste jaoskondades 7 marga
päält 10 marga pääle ja külgehakkavate haiguste jaoskonnas 5 mar-
ga päält 7 marga pääle päewas, arwates 1 aprillist s.a.
ja silmaspidades praegust tarbeainete kallidust, on otsustanud
ettepanekuga ühineda ja seda wolikogule kinnitamiseks ette panna.
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse häälteenamuse-
ga ettepanek wastu wõtta.
4. Linna mõisate kontroll kommisjoni
aruanne mõisate majapidamise üle
ja seisukoha wõtmine aruande kohta.
Aruandjana esineb ln.J.Pehap.
Kontroll kommisjon on ülewaadanud linna mõisate Jaama ja Soo-
taga majapidamised.
1) Jaama mõisas on kommisjon leidnud:
1. mõisa majanduslistest hoonetest karjalaudad ja ait korratumas
olekus, niisama ka osa mõisa ja renditalu hooneid, mis majapidamise
seisukohalt kahjulik;
2. ristikhein ei ole rendilepingu järele külwikorda sisse wõetud;
3. mõisa ilustamise eest, mis rendilepingu järele rentniku pääle
langeb, ei ole hoolt kantud;
4. mõis on wäljarenditud ilma wäljapakkumata 1915 a. kaheteistküm-
ne aasta pääle, arwates 1918 a. aasta rendi 3500 rbl. eest, mis
ei wasta  kaugeltki praeguse aja rendi hindadele.
Kõik seda arwesse wõttes, teeb linnawalitsus ettepaneku Jaama
mõisa rendileping äralõpetada.
Otsustatakse 1) ühel häälel linnawalitsusele ülesandeks teha
ajal ei olnud korteriosakonda juhtiwal linnanõunikul, krediitide puuduse
pärast, wõimalik midagi teha, sellepärast wõib Korteriosakonna töö mõne teise
linnanõuniku peale panna. Ühe linnanõuniku palk, 300,000 mrk. aastas, wõiks
anda toetuseks nendele perekondadele, keda korteriteks wälja tõstetakse.
Pärast seda asutakse ettepanekute hääletamisele.
Lahtisel hääletamisel anti hääli lwol. W.Tubini ettepaneku, s.o. 6
liikmelise linnawalitsuse koosseisu poolt 32 ja wastu 22. Et see ette-
panek läbiläinud on, siis langeb lwol.A.Pau ettepanek ära.
Seega on linnawolikogu otsustanud :
Linnawalitsuse liikmete arw 1927, 1928 ja 1929 a.a. peale määrata
kindlaks kuue peale, selles hulgas ka linnapea ja tema abi.
Linnawalitsuse liikmete ja sekretäri palkade kindlaks määramine
Linnaseaduse § 123 põhjal määrab wolikogu kindlaks linnawalitsuse
liikmete palgad enne nende walimist.
Lwol. W.Tubin paneb ette määrata palkadeks kuus : linnapeale 35,000.-
mk., linnapea abile - 28,000.- mk., linnanõunikkudele a 25,000 mk. ja
Linnawalitsuse sekretärile 28,000.- marka.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsus on otsustanud wolikogule
ettepanna asutada Linnawalitsuse sekretäri koht ja tema peale panna ka
wolikogu sekretäri kohustused.
Lwol. M.Kurs-Olesk paneb ette seniste palkade juurde jääda, nimelt
linnapeale 25,000.- mk., linnapea abile - 21,000.- mk., linnanõunikkudele
a 18,000.- mk. ja sekretäridele 21,000 mk. Eelarwe komisjonis lükati linna
teenijate palkade kõrgendamine edasi, et seda läbi wiia ühel ajal ja alu-
sel riigiteenijate palkade kõrgendamisega. Sellepärast tuleb ka Linnawalit-
suse liikmete palkade kõrgendamine edasi lükata ja läbiwiia ühe korraga
ühes teiste linna teenijate palkade normeerimisega.
Lwol. A.Audowa toetab seniste palkade määramist, sest ei ole põhjust
palka suurendada enne riigiteenijate palkade tõstmist. Ei wõi kurta, et
praegused palgad madalad oleksid ja neid tõsta pole põhjust seda enam, et
teiste teenijate palgad on madalad ja neid on rohkem tarwis tõsta.
Lwol. L.Olesk teatab, et igaüks peab wäärilist palka saama, kuid
Linnawalitsuse liikmete palkasid ei saaenne tõsta, kui teistel pole tõs-
nikud M.Meister ja J.Toots, seega ei esita ka wiimased enam woliogus E.T.
Parteid.
Ettekandes, mis sisseantud B.Unti poolt nagu oleks E.T.Partei Tartu linna-
wolikogu rühm terwena ära astunud ei wasta tõele. Eesti Töölis-Parteid Tartu
linnawolikogus esitan niikaua mina üksi, kunni on sissekutsutud Meistri, Tootsi
ja Unti asemele järgmised kandidaadid. E.T.P. U.Hein Tartu Linnawolinik,"
Pärast kirja ettelugemist lõpetati koosolek.
aasta algul oma korralised koosolekud terwe aasta pääle ette kind-
laks peab määrama, arwu poolest wähemalt 12 koosolekut aastas.
Linnapää Kriisa annab teada, et linnawalitsus ette paneb
korralised koosolekud ära pidada iga kuu teise nädala reedel.
Otsustatakse ühel häälel linnawalitsuse ettepanek wastu wõtta.
4. Linnawalitsuse aruanne läinud sünd-
muste kohta.
Kui 20 detsembril l.a. linna seisukord hädaohtlikuks muutus,
sest wäerind linnast 6 wersta kaugusel oli, pööras linnawalitsus
selleaegse kõrgema sõjawäe wõimu, Lõuna wäerinna juhataja oberst
Limbergi poole järelpärimisega, kas linna asutuste ewakueerimist
ette ei tuleks wõtta. Selle pääle sai linnawalitsus wastuseks, et
raha ja dokumendid ewakueerida tulewad. Hiljem wastati selleko-
haste järelpärimiste pääle wäerinna juhataja staabist et wäerind
alles kindel on ja sellepärast linnawalitsusel esialgselt kohale
tuleb jääda. Selle pääle pani linnawalitsus oma wäärtused ärasaat-
miseks walmis. Õhtu hilja tuli teade, et wiimane rong Tartust
wälja läheb Tallinna poole pääle k.12 öösse. Ehk kül wäejuhataja
staabist weel rahustawaid teateid anti, otsustas linnawalitsus
siiski wäärtused ära saata, ise aga wiimase silmapilguni paigale
jääda. Kell 4 öösel 21 dets. anti staabist linnawalitsusele teada,
et enne ettenägemata põhjustel sõjawägi taganema on sunnitud ja
sellega linna maha jätma. Selle pääle lahkus linnawalitsus linnast
ühes wiimase sõjawäe osaga, Tartu Kaitse-Liiduga k.½5 hommikul.
Enne äraminekut andis linnawalitsus wolikogu esimehele Lui Olesk'ile
wolitused linnaomawalitsuse asjade ajamiseks ja jättis temale sel-