Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Akadeemilise Emakeele Seltsi
vastutavale sekretärile sm. H. Ahvenale
Teie poolt nimetatud kuupäevad
19. või 26. oktoober s.a. on mulle
soodsad. Ettekande "Sõnade kokku-
kirjutamine ja rahvakeel" saadan
Teile tutvumiseks oktoobrikuu
esimestel päevadel.
Kardan, et ma sõna kravat
rõhumärgi asetuses eksisin Teile
saadetud sõnasedelil. Rõhk aset-
seb ikka sõna esimesel silbil, mina
ekslikult märkisin ümberkirju-
tamisel vist järgsilbile. Seepä-
rast saadan uue sedeli, samuti
Tahaksin Teile edasi anda valmis kirju-
tatud materjalid. Ühtlasi palun
mulle kaasa tuua andmed, kust
Harju, Järva- ja Pärnumaalt on
kõige vähem kogutud murdemater-
jale ja kust on vaja esimeses järje-
korras koguda. Koguksin siis ees
kätt just nendes kohtades, et omalt
poolt kaasa aidata murdekogu murde
liikkade täitmisel.
Eelolevast AES-i üldkoosolekust
ei saa ma kahjuks osa votte.
Tallinn-Nõmmel
15. II 1951.a.
võiks kesta tarviduse järgi, vastasel korral võiks
esineda töö enneaegne katkestamine. Teadagi on
meile kõikidele, nii lektoritele kui ka korrespon-
dentidele, aeg väga kallis, kuid selleks puhuks
tuleb meil ometi aega varuda, et asja vähegi
tõsiselt võtta. Pealegi toimub seesuguseid nõu-
pidamisi ikkagi harva,  nii et ühekordsel
koosviibimisel tuleb arutada küsimusi,
milledel määrav tähtsus pikemateks aegadeks.
3) Kas ei oleks võimalik esitada korrespondentidele
mingit üksikasjalist perspektiivset tööplaani kaugemate
aegade peale ette, et oleks võimalik valida teemasid
ja neid korralikult ettevalmistada? Eriti on see
kehtiv keeleliste ülesannete alal, mis saavad
sageli teatavaks liiga hilja, nii et töö lõpule-
viimise tähtpäevaks jääb vähe aega. Minu
arvates tuleks AES-l juba eelmisel aastal
kõik järgnevaks aastaks vajalikud keelelised
ülesanded koostada ja need varakult tööta-
jatele teatavaks teha. Teatavakstegemine võiks
toimuda mitmel teel, ka ajakirjanduse kaudu.
On veel muidki soove ja mõtteavaldusi
millest aga pikemalt koosviibimisel.
Austavalt: K. Madi
Tartu,
9. IV 1951
Matsuri side-ag.
Räpina raj.
S.-Räptsovas
8.08.51a.
Mina kod. Ristimäe Vassili Fadei
pg. olen sündinud 31.X.1929a. Räpi-
na rajoonis, Võrumaal, haridus VII-
klassi. Pööran Teie poole palvega
ja tahan teatade, et olen huvi-
tatud murdekeelest ja tahan Teile
selle kohta vastavaid andmeid
koguda. Palun Teid, kui Teil on
võimalik, teatada minule kiire-
mas korras kas võiksin astuda
Teie korrespodents ridadesse
Lahked vastutulekud ootma
jäädes: V. Ristimäe.
Vastuseks Teie kirjale teatan
oma soovid ja ettepanekud.
Rakveres toimuvast korraspondenti-
de seminarist ei ole mul võimalik
osa võtta. Teie poolt esitatud
kuupäevadel ametikohustuste
täitmise tõttu.
Teen ettepaneku lükata
seminar edasi mai lõpuks, alates
19-ndast kuupäevast.
Nõupidamise algus on vastuvõetav.
27.IV 51.
L. Toots.
Edaspidised teated palun saata
minu praeguse elukoha aadressil.
Väike-Maarja Rajoon.
Avispea p.-ag.
"19" juulil 1951a.
Nr. 238 260
Akadeemilisele Emakeele
Seltsile
Siinjuures saadan Teile
täidetult keelelise ülesande nr.7
Palun selle järele otsustada
kas ma olen kõlbulik Teie
kaastööliseks. Jaataval korral
olen nõus astuma AES-i
murdekorrespondentide võrgu
liikmeks
16.VII 57
Rägawere 181
Rakveres,
13. juulil 51.
Käesolevaga pöördun Teie poole
mõningate küsimustega, milliste kohta
paluks Teilt selgitust.
1) Kui kõik põlvkonnad mõnd sõna
hääldavad ühesuguselt, kas siis on
ka vaja kirjutada igale eraldi sõna-
sedel või kirjutada ühele, et on ühine
kõigile?
2) Kuidas talitada taoliste sõnadega
mis tavalises kirjakeeles ei esine, kuid koha-
likus kõnekeeles esinevad näid. sara - kuur;
kirurk - kiosk. jm.
Tutvunud Teie poolt aval
datud artikliga Rakvere ra-
jooni ajalehes „Punane Täht
(nr .64. 2. juun. 1951.) otsustasin
jõudumööda kaasa aidata
mõningate kirjakeeleküsimus-
te selgitamisel.
Palun mulle välja saata
eelpoolnimetatud artiklis
mainitud keeleline ülesan-
ne nr. 7
Lisa: kirjamarke 1 rubla
väärtuses.
Aadress: Rakvere.
Jakobsoni 7-1
13.VI 51.
K. Gutmann.
Eesti NSV Teaduste Akadeemia
Emakeele Seltsi Kohanimede Osakonnale
Tori alevist piki Pärnu jõe paremat
kallast mõned kilomeetrid ülespoole (Tori-
Jõesuu poole) minnes jõuame jõe äärsesse
Tani külasse. Küla vastas teiselpool jõge
asub talu, mis kannab Saksale nime:
Minu isa, kes sündis Toris Pärnu jõe
pahemal kaldal Vanksi talus (mitte kaugel
Saksalest) 1830. aastal ja suri 1903. aastal
enda poolt asutatud Kaseküla Koldema ta-
lus, teadis rääkida järgmist:
Vanasti, kauges minevikus, tulnud praeguse
Tani küla maaalale rikas taanlane, löönud
oma kaaslastega jõe läheduses telgi üles
mõõtnud seal maad ja valinud välja sobiva
maaala, kuhu kavatsenud linna ehitama
Käesolevaga püüan vastata Teie
poolt esitatud küsimustele:
Töö olen õpilastega läbi viinud nii, et
dikteerisin klassis antud küsimused ja
nendele vastasid õpilased kodus 2. Selgita-
sin õpilasile, et nad ei jälgiks mitte kir-
jakeelseid, koolis õpetatud vorme, vaid just
peaks silmas sealse elanikkonna enamu-
se keelepruuki.
3. Selleks, et oleks parem ülevaade õpi-
lase pärinemiskohast (mitte õppetöö ajal
elamise kohast), lasksin õpilasel märki-
da oma vanemate elukoha. Kahjuks
nõudsin praegust meie maa adminis-
tratiivset jaotust. Edaspidi, kui osutub
vajalikuks õpilaste abi kasutamine,
lasen märkida endise adm. jaotuse
kuna uue jaotusega murdepiirkonda-
de kaarte vast veel pole.
Teie arvamused osutusid peaaegu
(Akadeemiline Emakeele Selt
16 jaan. 1951. a
Nr. 36.
Saadan ära keelelise ülesande nr3
kuigi hilinenult. Hilinemise põhjus oli
tingitud sellest, et olen kogu selle aja
olnud linnas, kuna aga kiri teilt saa-
bus mulle mu kodukoha aadressil ja nii
sain sellest teada alles paar päeva ta-
gasi. Sääl oldi lihtsalt unustatud.
Püüdsin selle töö täita nii ruttu kui
mul võimalik sest olin kodus ainult kaks
päeva. Selle aja jooksul jõudsin andmeid
koguda ainult vanemalt põlvkonnalt, ni-
melt mu vanaemalt, kes on põline Tuduli-
vastatud
Olen huvitatud murdema-
terjalide kogumisest. Õpin Li-
hula Keskkoolis. Õppetöö vahe-
ajal töötan kolhoosis ja mul
avaneb võimalus jälgida prak-
tilist kõnekeelt
vastav keeleline ülesanne koos
juhendiga murdematerjali ko-
gumiseks. Need palun saa-
ta aadressil: Helja Jõgise
kolhoos Tulevik, Paadremaa
s-ag. Lihula rajoon.
H. Jõgise
8. juulil 1951. a.
Kahjuks ma ei saanud Tallinna
sõita kuigi oleksin väga tahtnud osa
võtta instueerimiskoosolekust ja
keeleteaduslikust sessioonist. Sain
kirja kätte hilja ning mul ei
olnud enam võimalik korraldada
asendamist töökohal
Siinjuures saadan Teile tagasi
komandeerimistunnistuse nr. 54
Rein Zirk.
(murdekorrespondent)
11.12.55.
Seltsile.
Teie üleskutsest huvitatuna kirja-
keele küsimustes, sooviksin omalt poolt
aidata kaasa nende selgitamisel.
Palve saata mulle sellekohane üles-
anne (nr. 7)!
Rakveres, 6.06.51.a
Austusega A. Vahi
Posti 25a-5
13.10. 55.
sm. Ahven!
Käesolevaga saadan Teile
osa oma tööst - umbes 110
sõnasedelit. Kindlasti on need
puudulikult täidetud, mis on
muidugi tingitud minu mitte-
teadlikkusest selle töö alal.
Mul on täitmata ka avaldus
murdekorrespodendiks astumise kohta.
Sooviksin ka tulevikus tegelda
selle tööga.
Kohanimede kogumisel sattusin
sellisele huvitavale asjale.
Nimelt Lihula raj. Koonga k/n
Kõima külas asuvad 2(!) ohvri-
allikat, üks matusepaik ja mingi-
suguse kabeli varemed (müürist
on isegi osa veel alles.).
Külas ringi käies ja ini-
Tammistul
12.08. 54
Käesolevaga tõendan, et sain
Teie poolt saadetud. Kogumis-
töö juhendaja nr. 2 ja nr. 4 kätte
Kahjuks pean teatama, et meie
lähemas koduümbruses tööstu-
si pole olnud. Loksal, s.o. 18 km
kaugel on küll olnud ja on prae-
gugi Tellisetehas, Lauaveski ja
sadamas enne elling, nüüd dokk.
Need 70-80 a. mehed kes seal
on ennemalt töötanud on ju-
ba surnud. Raske on nende töös-
tuste kohta andmeid saada
Tuulikuid ja vesiveskisi ka
lähemal ei olnud kui 15-18 km.
Mina Meinhard Abram pöördun teie
poole palvega. Kas oleks võimalik saata
minule vastavat materjali kogumis töö
alal. Nagu "Kogumistöö juhendaja keele
ala" vastavad numbrid kui on olemas.
ja võimalik saata siis paluksin seda teha.
Ja juurde lisada rahasumma palju
tuleb tasuda.
Saata aadressil
M. Abran
Kil-Nõmme rajoon
Treimani side-ag.
21. mai 1957.a
AES-i sekretär sm. H. Ahven.
Sain Teie saadetud küsitlemis-
sõnastiku ja murdekorrespondendi
liikmekaardi, mille eest ütlen Teile
palju tänu. Küllap piisab liikme-
kaardist. On vähemalt midugi
ette näidata. Sõnasedelitega
on aega, nii et palun võtke nad
kaasa, kui Tallinna tulete.
Praegu kirjutan materjale üm-
ber, mida 1950.a. suvel ja käesoleva
aasta jaanuaris ja veebruari algul
kogusin Juurus, Kosel, Keilas ja
Pärnus. Need on peamiselt murde
tekstid. Kohaliku murde grammatika
põhijoonte kohta olen kogunud
Kose Kuivajõe külakonnast
Kui Tallinna sõidate, siis
palun teatage mulle varem kirja-
teel, et teaksin, kust Teid tabada
3. Septembril. 1951.a.
Akadeemilise Emakeele
Palun alandlikult andestust,
et nii kaua lasin teid oodata
kiireloomulist ülesannet. Ootamatu
takistus ei lubanud mulle aega.
Kuid täna, s.o. 3. Septembril võin
ma teile saata ülesande nr. 7.
See on kogutud keelejuhilt ja teis-
telt inimestelt. Peamiselt keelejuhilt.
Ülesanne on kirjutatud küsitlus-
lehele ja on teaduslik, nagu nõudsi-
te, minu kodukolhoosi "Tuleviku" piires.
Punkt 1. (käändsõnadel) on kirjutatud
ainsuse omastav, nimetav, osastav, sisse-
üllus ja ka mitmuses samad käänded
ainult ilma sisseütlevata. Osaliselt on
ka mõni teine kääne puudu. Anekeetlehe
saadan järgmise ülesandega.
Seltsimehelikult
Tervitades A. Lepik
Laimjalas, 12.II 51.
Olen oma grammatikaga nüüd nii
kaugel, et üle nelja saja lehekülje on
puhta valmis. Kuid paber on lõpule jõudmas.
Ole nii hää ja saada mulle kohe kui
võimalik kolmsada lehte paberit.
Pöördsõnad mille kohta tuli koguda
ainult peavormid. Kas sinna jatkub üksi
jaatavast kõnest? või tuleh märkida ka
eitav. Juhendajas selle kohta midagi ei ole.
Minu viimane saadetis "Keelelise üles-
ande nr.6 vastused on Teil kindlasti juba
käes.
Pöördusin juba varemalt
Teie poole kirjaga. Kind-
lasti läks see kiri kadu-
ma. Saatsite mulle kirja
koos juhenditega. Tegin
otsuse, et kogun sel suvel
kohanimesid. Kuidas aga
koguda loomade nimesid.
Kas ka sedelitele?
Palun mulle siis välja
saata kohanimede kogu
miseks vajalikud sedelid.
Kui mul töös ja sedelite
täitmisega tekib raskusi
siis kirjutan. Kas kaardid
teatud maaaladest peavad
olema täpsete mõõdetega
või võib olla ka visand?
7.01.55 a.
Lgp. sm. H. Ahven.
Korresp. E. Metsa soovi kohaselt
teatan Teile, et ta viibib mõnda
aega haiglas. Enne haiglasse minekut
valmis talt uus töö "Kohanimed
mille ta palus Teile ära saata
Et aga normaalselt iga töö peaks
kuuluma tasu alla, siis avaldas
ta ühtlasi imestust selle üle, et E.S.
pole viimase töö eest tasunud.
Iseasi oleks see, kui E.S.-ile seniaja
ni Teid töid ilma tasuta oleks
Korrisp. on seepärast tänulik
Teie teate eest, kuidas tööde eest
tasumisega viimasel ajal üldse
on. Vastasel korral ei ole ta huvi-
tatud oma valminud töö ärasaat
misest üldse.
Toila Õuna 3
L. Mets.
Jõhvi rajoon
SISSE
TULNUD
18 jaan. 1951.a.
Tallinnas 15. jaan.
Nr.. 38.
Jõudu tööle uuel aastal!
Tuleb välja, et kirjad liiguvad
Tallinna ja Tartu vahel viis päe-
va. Olimegi juba oma kahed kätte
saanud ja neid vanematele näi-
tama rutanud, kui pakid meile
jõudsid. Keegi kasutas seda ja näp-
pas pealt haruldased margid; kind-
lasti mitmerublased.
Andsin kõik eksemplarid
poiste lätte, mõni leidis asja keeru-
ka olevat ja poetas teistele. Kaks
poissi on wäga kindlad ja ausad,
ma loodan, Adoson ja Lindström.
Karlo Ruiso, kelle materjali siia
lisan, on väga sihikindel ja kan-
gekaelne, ta ei lase millelgi välisel
end mõjutada, ka mitte minu pea-
Rakvere I Keskkooli kirjandusringi nimel
vastuseks Teie kirjale 15. detsembrist 1950.a.
koguda murdelist materjali vasta-
valt keelelisele ülesandele nr. 3 tea-
tan, et RIK kirjandusrongi ümber
koondus grupp asjahuvilisi, kes on
nõus osa võtma murdekogumistööst.
Seoses sellega palun teid võimalikult
kiiresti saata vajalikul arvul sõna
sedeleid 5-le kaastöölisele, mis on
vajalikud ülesandele nr. 3, et täht-
ajaliselt saata Teile kogutud mater-
jalid.
Kaastöölised pärinevad Rakvere ümb-
ruskonnast maalt eri kohtadest.
H. Johannes
RIK Kirjanduringi
Rakvere,
9. jaan. 1951. a.
Rakvere
Kingissepa 13
tada ja seda olla Johannes Tamberg rää-
kinud, sellepeale on tema ka Tambergilt
järelküsinud ja Tamberg on seda tõenda-
nud, sellepeale on tema asja politseile
teada annud. Tema ise ähwardusest
midagi ei tea, räägib aga ainult Tam-
bergi jutu järele. -
Hans Rio palus Tambergi kui
tunnistajat tagandada sellepärast, et
tema wihawaendlane on.
Aleksandri walla kohus leidis tarwilise
olema Johannes Tambergi, kes politse
kordniku ees juba oma tunnistuse
ülesannud, kui tunnistajat ülekuu-
lata. -
Tunnistaja Johannes Tamberg,
24 aastat wana, Luteruse usku,
kohtukäijatega sugulane ei ole, peale
seatud tõutuse kirja andmise tun-
nistas: et Rio on tema wastu minewa
aasta sügisel ütelnud: "peaks keegi
Adu Sikemäe mahalaskma ehk maja
põlema pistma ma maksaks 5 rubla
tema on wastanud: kes seda 5 rubla
eest teeb; sellepeale on Rio ütelnud
"ma annan 10 rubla mine turka põlema.
Peale selle on piibli pühal jälle tema wastu
Adu Sikemaed wandunud ja põlema pistmist
temale rääkinud. Mõlemal korral oli asi
nelja silma all olnud.
Hans Rio seletas, et see on wale
ja palub Tamberg wale pärast karistada.
Johannes Tamberg palus 1 rubla päewakulu
J Tamberg, Hans Rio +++
Adu Sikemäe  +++
Eesistnik J. Metsis
liikmed H Waher
H. Ost
Kirjutaja J. Luck
päewakulu nõudmine 1 rubla summas tähe-
lepanemata jätta tuleb selle peale waadates
et asi niisuguste hulgast ei ole, mis leppimise
ga wõiks kustutud saada
sellepärast, kõiki asjas leitud olemisi ära kaaludes, Walla kohtu Seaduse II. jäo art. 30, 46,54. ja
Talurahwa Seaduse art. 1059 - juhiks wõttes,
55 sellesama Seaduse IV jäo art. ja Liiwi
kohus ühelhäelel
1) Triigi kogukonnast Hans Jaani poja
Rio tema peale politsei poolt tõstetud
ähwarduse süüst ja nuhtlusest wabaks
ja 2) Johannes Tambergi päewakulu
nõudmise 1 rubla summas tühjaks.
Eesistuja J. Metsis
H Waher
H Ost
Kirjutaja JoLuck
Tunnistame oma allkirjadega, et seesinane mõistus meile Walla kohtu Seaduse III. jäo art. 59
järel on kuulutatud. Hans Rio +++
Adu Sikemae +++
Akt No 52
1903.a.
1903 a. Märtsi kuu 27 päewal Aleksandri walla
kohus oma awalikus kohtu koosistumises, millest osa wõtsiwad:
Eesistuja eest Josep Metsis
Hans Waher
ja Hans Ost
ja kirjutaja Jakob Luck juures oli,
Politsei ---- süüdistamise asja
talupoja Hans Rio wasta Liivimaa
talurahwa seaduse art -1059 põhjusel
läbiwaadates, politsei äraolekul ja asja osalisi kui
ka tunnistaja Johannes Tambergi seletusi
ärakuulates
leidis: 1) et käesolewas asjas Liivimaa
talurahwa seaduse art 1059 tähentud
süütegusi mitte leida ei ole, selle
peale waadates, et kaebtuse alune Hans
Rio ei otsekohe Adu Sikemäe wastu
temale waranduse poolt kahju teha ega
rängaste teutada ei ole ähwardanud,
ega ole seda ka tunnistajat Johannes
Tembergi Sikemäele awaldada käs-
kinud, nõnda et Hans Rio, kelle
kohta tunnistaja Johannes Tamberg
talgaselja kurja soowi ja nõuuandmist
on awaldanud, mille wastu Rio vaid-
leb, et seda ütelnud ei olegi, ähwarduse
süüst ja nuhtlusest wabaks mõista
tuleb ja 2) et Johannes Tambergi
1903 aastal Märtsi kuu 27. päewal, kell 1/2 2
Aleksandri walla kohus Aleksandri walla majas
Presidendi as. Joosep Metsis
ja liikmete ja Hans Ost
koosolemisel ja kirjutaja Jakob Lucki juures olekul
kohtu koosoleku Politsei kaebtuse Hans
Riio wastu ähwardamise pärast
Kohtusse ilmusiwad süidistataw Hans Riio, süidis-
taja Adu Sikemäe ja tunnistaja
Johannes Tamberg.
Kaebtusealune Hans Rio, ennast süüdlaseks
ei tunnistanud ja seletas et Johannes
Temberg on tema peale wihane, nende wahel
olnud tüli pärast, mispärast nemad ka
kohtu ees siinsamas on olnud, ja sellepärast
tunnistab tema peale kõiksugust kurja
ilmaasjata; tema, Rio, ei ole Sikemäe
mahalüüa ega tema majasi põletada
ahwardanud, see kõik on kuri wale.
Adu Sikemäe seletas, et Hans Rio
on teda kord peksa ähwardanud ja peale
selle seda ka teinud; teiste inimeste käest
on tema kuulnud, et Hans Rio olla
teda ähwardanud tappa ja majasi põle
määrduvad, riided isegi haisevad mitmel õpi-
lasel, sest on kaua pesemata, isegi tütarlas-
tel. Teises komplektis kahel tütarlapsel pol-
nud peas täisid. Täide olemasolule tähele-
panu juhtimist peetakse haavavaks!
Puhtuse pidamisest ja selle vajadusest
rääkis lastevanematele pikemalt õp. S. Hiir
sügisesel lastevanemate koosolekul.
Kasvatuslikkude küsimustega tutvu-
nesid lastevanemad kooli ja Koduse Kasva-
tuse Instituudi poolt korraldatud Kodu-
õhtul 24. jaanuaril 1939.a.
Sel õppeaastal pööras kool ka palju
tähelepanu õpilaste toitlustamisele. Et koolil
ruumide ja sisseseade puududes polnud
võimalik sooja einet valmistada, siis
püüti jõuda niikaugele, et kodust võtaksid
kõik õpilased eine kaasa ja kel vähegi
võimalik, see võtku eine juurde piima.
Hoolekogu ja õpetajate poolt saadud
summadega võimaldati vaesematele õpi-
lastele piima saamist koolis. Einetamise
propageerimise tagajärjel einestasid II pool-
aastal koolis kõik õpilased. Pikendasime
suure vahetunni kestvust, et võimaldada
kõigil õpilasil enne söömist käsi pesta.
Õppenõukogu
hoolekogu.
Õppenõukogu koosseis oli järgmine:
1) koolijuhataja Albert Paal; 2) õpetaja
S. Hiir, täitis õppenõukogus protokollija üles-
andeid; 3) lastevanemate esindaja Johannes
Tigane; 4) hoolekogu esindaja Mihkel Tamm.
Hoolekogu koosseis: 1) Vallavolikogu
esindaja A. Kangur; valiti hoolekogu esi-
meheks; 2) vallavolikogu esindaja Feliks
Keedus: 3) lasevanemate esindaja K. Pukk, oli
ühtlasi esimehe abi; 4) lastevanemate esindaja
M. Tamm; 5) koolijuhataja Albert Paal ja
6) õpetaja S. Hiir. Viimane oli protokollija
ülesannete täitja, kuna koolijuhataja oli
kassapidaja.
Kõik kooli ko raamatu- ja õppevahendite-
kogud peale I komplekti õpilaste raamatu-
kogu olid koolijuhataja hooldada.
Tähtsamaid
algatusi ja
ettevõtteid.
Õppenõukogu algatusel viidi läbi:
1. Koduse kasvatuse koduõhtu;
2. Õpilaste toitlustamise parandamine ja vae-
semate varustamine piimaga.
3. Mitmesugused aktused ja Emadepäev.
4. Algatas koolikooperatiivi küsimuse.
5. Korraldati õpilaste tööde näitus.
6. Selgitati õpilaste riietuse küsimust.
7. Tähistati paremaid õpilasi ja kõiki kooli-
lõpetajaid raamatute kinkimisega.
Hoolekogu tähtsamad ettevõtted ja
algatused olid:
1. Õpilastele jõuluõhtu korraldamine ja selle
kulude tasumine.
2. Varustas oma summadega mitmesugu-
seid õppenõukogu ettevõtteid.
3. Seisukoha avaldamine kavatsetava uue
koolimaja asjus (prtk. nr. 6 - 3. märts 1939. a.).
4. Kooli kulude eelarve koostamine 1939/40. aastaks.
Koolieelarve.
Hoolekogu poolt võeti vastu kooli 1939./40.
a. eelarve 8. jaanuaril 1939. aastal 1534
krooni suuruses. Vallavalitsuse, kooli ja hoole-
kogu esindajate ühisel koosolekul valla-
valitsuse ettepanekul võeti eelarve vastu
992,55 kr. suuruses. Kärpimised toimusid
1938./39.
kooliaasta.
Olukorrad
õppetöö
alguseks.
Käesoleval kooliaastal õppetöö algas
I kl. õpilastega 12. septembril ja lõppes
26. mail, kestes üldse 192 päeva; II, III,
IV, V ja VI kl. õpilased tulid kooli 26. sept.
Õppejõudude koosseis ei muutunud.
3. nov. 1937. a. kirjaga nr.  algas
kool võitlust koos lastevanematega kooli
muutmiseks kuue klassiliseks. Õppeaasta
liginedes polnud aga olukorras veel min-
git selgust. Seepärast pöördus koolijuha-
taja 29. augustil 1938.a. veel kord Maa-
koolivalitsuse pikema selgitusega kirjas
nr. 75, milles näidatud VI kl. vajadust Veski
algkoolis. Eraldi esinesid veel lastevane-
mad kollektiivselt sama sooviga.
5. okt. 1938.a. tuli Maakoolivalitsuselt
kirjas nr. 7156 ametlik luba VI klassi
avamiseks kooli juures. Suulise ja telefoni-
lise loa alusel algas aga VI kl. tegevust
juba 26. septembril.
Õpilaste arv.
Alanud õppeaastal kujunes laste
arv klasside järele järgmiselt: I klassis
3 õpilast; II klassis 11 õpilast; III klassis 5
õpilast; IV klassis 4 õpilast; V klassis 8 õpilast;
VI klassis 8 õpilast - kokku 39 õpilast.
Üldine õpilaste läbikäik aasta jook-
sul oli 43, neist poisse 21, tütarlapsi 22.
Komplekteeri-
Vastavalt õpilaste arvule ja õppetöö
edukusele osutus kõige sobivamaks komp-
lekteerimine: a) I +II +III kl. = 19 õpilast;
b) IV +V +VI kl. = 20 õpilast. Esimeses komplek-
tis täitis klassijuhataja kohuseid õpetaja
S. Hiir, kuna teises komplektis klassijuha-
tajaks oli koolijuhataja A. Paal.
Õpetaja S. Hiir andis teises komplektis
ainult usuõpetuse ja tütarlaste tööõpetuse
tunnid, kuna koolijuhataja A. Paalil pol-
nud esimeses komplektis ühtegi tundi.
Õpperaamatud.
12. juunil 1938. a. õppenõukogu otsustas tar-
vitusele võtta uued, õppekavadele vastavad
õpikud, kui neid ilmub õppetöö aluks
maateaduses, matemaatikas ja ajaloos.
Kuid saadud juhtnööride kohaselt, mis
tulid õpetajatepäeval Tartus, lükkasime
raamatute vahetamise edasi, kuni ilmu-
vad standartõpikud.
V klassis võtsime tarvitusele standart-
õpiku matemaatikas; VI klassis mate-
maatikas ja emakeeles. Peale nende VI
klassis kasutasime: emakeeles: P. Puusepp
- Kirjakeele algmeid - 5.-6. õppeaasta;
ajaloos: J. Parijõgi - Möödunud ajad jutus-
tavad - III; maateaduses: A. Leht-Martinson
- Maateadus - III; looduseõpetuses: Lang jt.:
- Väike looduse sõber - III. Pääle selle tööju-
hatused loodusloos. Eelloetletud raamatuist
võtsime tarvitusele kõige uuemad välja-
anded.
vatustöö ise-
loomustus.
Õppetöö juba koolitöö alul hakkas are-
nema kõigiti normaalselt. Õppetööd soodus-
tasid: 1) koolipere muutumatu koosseis;
2) VI klassi avamine kooli juures. Viimane
asjaolu soodustas eriti kooli ja kodu vahe-
korda: lastevanemad suhtusid väga hää-
tahtlikult koolile uues olukorras. Samuti
andis uus olukord õppejõududele rohkesti
tööindu.
Õppetöö edenes eriti vanemais, V ja VI kl.
järgmistel aladel: kooliteenija palk; ametisõi-
dud; remondid; kaevu korraldamine; õppevahen-
did (V ja VI klassi omad); kooliaed; kooliraadio.
Koolil on varandusi vallavara, õppevahen-
dite jne arvel 2024, 79 kr. väärtuses. Pääle
nende veel kehvemate õpilaste raamatu-
revideerimised.
Õppe- ja kasvatustöö järelevalve seaduse-
le vastavalt revideeris koolide inspektor
hr. A. Kurvits kooli 10. nov. 1938. a., kuula-
tes õppetööd ja revideerides kooli asjaajamist.
Samal päeval avaldas arvamist, et väheste
lastearvu tõttu tuleks kool muuta 4-
Jaoskonna tervishoiuarst külastas koo-
li kahel korral: 15. XI 38. a. ja 31. III 39. a. Tervise-
lehe andmeil on õpilaste kehaehitus: tugev
1 poisil ja 6 tütarl.; keskmine 15 poisil ja 12 tütar-
lapsel; nõrk - ühel poisil (kuid samal poisil on
kehaarenemise lehel kõige paremad saavutused!).
Toitlus: hea - 0 poisil, 4 tütarlapsel
rahuldav - 16 ,, - ,, , 13 ,, - ,,
mitterah. - 1 ,, - ,, , 1 ,, - ,,
Vanemas komplektis (IV+V+VI kl.) on puu-
duliku nägemisega 19 õpilasest 7 õpilast,
ehk 36,8%! Kuid kõigele vaatamata oli-
me üks noist vähestest koolidest, kuhu üle
riigi levinud mumpsi pisilased ei pääse-
nud. Mumpsihaigeid meil ei olnud.
ruumidest.
Kooliruumid on väga kitsad. I komp-
lektis: põranda pindala 29,2 m2; maksi-
maalne õpilaste arv 21, seega iga õpi-
lase kohta põrandat 1,4 m2. II komp-
lektis: põranda pindala 24,7 m2; maksi-
maalne õpilaste arv 19; põrandat ühele õpila-
sele 1,3 m2. Õhku selles ruumis (koolijuhataja
korteri kõrval) igale õpilasele 4,2 m3, kuna
I komplektis oli 4,6 m3. Valgustusnäitaja
I kompl. ruumis 0,12; II kompl. ruumis 0,098.
Peale eelnimet. klassiruumide oli õpilastele
kasutada riideruumina, pesuruumina, jalu-
tusruumina ja õppevahenditepanipaigana
ühine ruum 17,76 m2 põrandapinnaga.
Seda ruumi pole võimalik üldse kütta.
Kitsad ja puuduliku valgustusega ruu-
mid avaldavad mo halvavat mõju õpilaste
tervisele (puudulik nägemine) ja õppetööle.
AlbertPaal.
Õppetöö ei edenenud küllalt hoogsalt. Selle
põhjusi oli mitmeid, aga tähtsamad neist olek-
sid: 1) õppeaasta alul õppejõudude vahetumi-
sel tekkinud uus olukord, millega kohane-
miseks kulus aega. 2) liig vanad, kavadele
mittevastavad õpikud. 3) väga sageli tuli siir-
duda, et uuest ainest aru saada, eelmisel
aastal läbivõetu pikemale kordamisele; nähtus,
et eelmise aasta kursus pole läbivõetud
sellise põhjalikkusega ja muidugi ka sellises
ulatuses, et sellele oleks saanud normaal-
selt ehitada maksvais kavades nõutavat
uut ainestikku. 4) Õpilased pole harjunud ka-
sutama tööjuhatusi, allikmaterjali ja näit-
likke õppevahendeid. 5) õppevahendeid on koolil
äärmiselt vähe. 6) Tuli silmas pidada kolme
asjaolu: a) õppekavade miinimum, b) läbivõetu
põhjalikkus ja c) õpilaste töökoormus. Kõiki
võrdselt arvestada ei saanud, ja ei saagi
liitklassidega töötades. Arvestasin rohkem
kaht viimast. Selle tõttu jäi õppekavades
ettenähtud miinimum mitmeski aines saa-
vutamata. Töö rohkusest kurtis ainult
üks õpilane oma kirjandis.
Kasvatuslise külje kohta järgmisi tähe-
panekuid sel aastal: õpilastel puudus iga-
sugune isetegevuse võimalus väljaspool õppe-
tööd, kuna koolis pole ühtki õpilasringi.
Töö ringides distsiplineerib õpilasi, süvendab
ühistunnet, arendab ilutunnet. Aga meil esi
sageli intriige, sõnelemisi ja pahandusi,
õpilaste eneste vahel, eriti IV ja V klassi
tütarlaste seas. Samuti oli nimetatud õpi-
laste eri harrastuseks nn. "laulikute" pi-
damine, millised sisaldasid väga sageli va-
nemailt tüdrukuilt ja poistelt kuuldud kahe-
mõttelisi laule, mälestussalme, jne. Kokkuvõte:
,, on vajaline võimaldada õpilasile arendavat
isetegevust väljaspool õppetööd."
Õppe- ja kasvatustööle halvavalt mõjub
ka sageli kodu oma kivinenud, kuid aegu-
nud vaadetega. Kõigele uuele avaldatakse
umbusaldust, seistakse vastu, põhjusena
tuues tihti vaesust, kuigi alati mitte paika-
pidavana. Nii näiteks oli väga raske edu-
sammude tegemine puhtuse alal nii riietu-
ses kui ka õpperaamatute juures.
1. Koolijuhataja A. Paal; 2. Õpetaja S. Hiir, üht-
lasi ka õppenõukogu sekretär; 3. Lastevane-
mate esindaja D. Kittus; 4. Hoolekogu esin-
daja M. Tamm.
Kooli hoolekogu töötas järgmises koossei-
sus: 1) Vallavolikogu esindaja A. Kangur,
kes on ka hoolekogu esimees; 2) vallavolikogu
esindaja F. Keedus; 3) lastevanemate esinda-
ja K. Pukk, ühtlasi hoolekogu esimehe abi;
4) lastevanemate esindaja M. Tamm;
5) õpetajate esindaja S. Hiir - täitis hoole-
kogu kirjatoimetaja ülesandeid; 6) kooli-
juhataja A. Paal, täitis hoolekogu kassa-
pidaja ülesandeid.
II kl. küsimus.
Kooli hoolekogul ja õppenõukogul tähtsamaks
küsimuseks oli kooli muutmine kuue klassiliseks.
Vajadus selle järele on, kuna teised kuue klassi-
lised algkoolid asuvad kaugel. Sama küsimus
oli ka lastevanemate koosolekul arutusel. Kooli-
juhatajale tehti ülesandeks esineda vastava
Õpetuslise ja kasvatuslise külje kohta.
A. töötati tartu kooliõpetajate seltsi poolt välja antud
õpekava järele. Õperaamatuist olid tarvitusel eesti keeles:
M. Kampmann; matemaatikas: Jurjevitsch; geograafias:
turp. tundide arv klassides: I kl. 24t. II ja III kl. 28-36t.
Mängumuru ja aeda ei olnud.
B. Kooli arenemisest 1918- 1928.
Uutest ainetest toodi sisse kodulugu, mis tekitas
raskusi õpetajale selle aine ettevalmistamise puudusel.
Õpekeeleks vene keele asemele tuli emakeel, mis val-
mistas samuti raskusi õpeabinõude puudusel. Usu-
õpetus jäi välja õpekavast. 1922 a. võeti usuõpetus ta-
gasi vanemate soovil õpekavasse.
Veski algk. õpetajad on Kooliõpetajate Seltsi, Õpeta-
jate Liidu, Haridusministeeriumi ja Tartu maakooliva-
litsuse poolt korraldatud kursusist osa võtnud.
Õpetöö elustamiseks on võetud tarvitusele mitmesu-
gused õpeabinõud, samuti pannakse rõhku enam
praktilisele tööle. Kooli ja kodu vahekorra ligin-
damist soodustavad koolipeod ja näitused, kuna
alul tekitas arusaamatusi koolikohustuse teostamine.
Kooli majanduslise külje eest hoolitseb vald. Kooliruu-
mes on õpetajate osavõtul korraldatud loenguid põllu-
majandusest, karskusest, tervishoiust. Kooliruumes asub
ka haruraamatukogu. Koolil on ka õpilaste ajakiri-
"Jada."
le ja muredele. Õpilased koos õpe-
tajatega saatsid kadunu viima-
sele puhkusele paari lauluga.
koolij. Ag. Kivisaar.
Muudatus õppe-
jõudude koos-
seisus.
1937./38.
Kooliaasta alul lahkus senine koolijuha-
taja prl. A. Kivisaar pensionile minnes.
Uueks koolijuhatajaks määras Hariduseminis-
teeriumi Koolivalitsus Tartumaa Koolivalitsu-
se ettepanekul Albert Paal´i, kes senini oli
õpetajaks Krüüdneri algkoolis, alates 1. septemb-
rist 1937.a.
Õppetöö
kestvus.
Õppetöö algas I klassis 13. septembril 1937.a.,
teistes klassides 27. sept. 1937.a. Lõppes 28.
mail 1938. aastal, kestes üldse 195 tööpäeva.
30. septembriks 1937.a. ilmus kooli 36
õpilast, jagunedes klasside järele järgmiselt:
I kl. 9 õpilast, II kl. 7 õpilast, III kl. 4 õpilast,
IV kl. 9 õpilast, V kl. 7 õpilast. 25. aprillil
1938.a. tuli juurde elukoha muutmise tõttu
2 õpilast Vastse-Otepää algkoolist, üks IV kl.,
teine I kl. Seega õpilaste läbikäik kooli-
aasta kestel 38, neist 20 poissi ja 18 tü-
tarlast.
Komplekteeri -
Klassi komplekte oli 2: 1. komplekt moo-
dustus I +II+III kl., kokku 21 õpilast; klassiju-
hatajaks oli õpet. S. Hiir. 2. komplekt koosnes
IV+V kl., kokku 17 õpilast, klassijuhatajaks
oli koolijuhataja A. P.aal.
Õpperaamatud on täiesti vananenud ja
maksvatele õppekavadele mittevastavad eriti järg-
misis aineis: 1) maateduses IV ja V klassis. 2) aja-
loos IV ja V klassis. 3) matemaatikas III, IV ja V kl.
Esmakordselt koolis tarvitusele võeti maa-
teaduse alal atlasid, kuna varem oli kool
läbi ajanud poolkera kaardiga ja õpetajate
raamatukogus oleva ühe atlasiga. Samuti
esmakordselt võeti tarvitusele maateaduses
"Tööjuhatused" IV klassis.
tega peale tunde, et saaks õppeaasta ra-
huldavalt lõpetada. Selle pingutusrikka
töö tagajärg oligi see, et aasta lõpul võis
näha edusamme õpilaste juures nii õppe-
kui ka kasvatustöös. Õppetöö edukusele
vanemais klasses aitas tunduvalt kaasa
õpperingide avamine, nagu loodusloo,
esmaabi ja pioneer-ringid.
Kasvatustöös omab raamatukogu suure
tähtsuse, loetakse peamiselt juturaamatuid,
samuti ka ,,Pioneer" ja "Kehakasvatus" ja
ajalehti.
Vahelduse toomiseks õppetöhe kasutati eriti
halbadel ilmadel ja vahetundidel mitmesu-
guseid mänge: male, kabe ja teisi
Õppenõukogu koosseis oli järgmine: 1) koolju-
hataja MPaškov, 2) tunniandja õpetaja SPaal,
ühtlasi ka õppenõukogu sekretär, lastevanemate
poolt A Kantso.
Koolikomitee töötas järgmises koosseisus
1) koolijuhataja MPaškov, 2) tunniandja õpetaja
SPaal sekretärina, liikmed A Karles
T.K. esindaja Salme Pala.
Suuremaks koolitööd segavaks nähtuseks
oli õpilaste puudumine. Põhjuseks olid
jalanõude puudus ja ka haigus.
Nakkushaigusi ei olnud.
Kontrollides kooli asjaajamist ja kogu
inventari, torkas silma, et kõige tähtsa-
mad asjaajamise raamatud puudusid -
kassa, õppenõukogu, hoolekogu, inventari
ja raamatukogu raamatud. Koolitarbed
olid laiali viidud, suurema osa sain
tunniandja Salme Paali käest kätte, kuid
kooli tööõpetuse riistad pea täielikult olid
kadunud.
Jaoskonna arst korraldas 1944/45 õ.a. mitmeid
kordi tervislist järelevaatust; õpilastele pani
rõugeid ja tegi kaitsesüstimist nakkushaiguste
MPaškov
Õppetöö algas 30 septembril.
Avatud sai uuesti V klass.
Õpilaste kogu arv 45. I kl. - 8, II kl. -13
III - 7, IV - 5, V - 12. Õpetajaid on endi-
selt kaks. Prl. A. Kivisaar ja õp.
S. Hiir.
Talv oli vihmane. Esimene
püsiv lumi tuli 29 jaanuaril
ja püsis 15 märtsini. Rõske
ilma tõttu oli palju haigusi laste
hulgas. Iseäranis levisid leetrid.
Puudunute arv koolis on selle
tõttu väga suur. Jaoskonna arst
sulges kooli kolmeks päevaks.
Sügisel ilmus kooli naaberkoolist õpilane
O. Tagel, kuid tuli äärmiselt halva
ülespidamise pärast koolist eemaldada.
Õpilaste, kui ka õpetajate raamatukogu
sai suurendatud maakoolivalitsuselt
saadud summa arvel.
Suurem osa õpilastest on poisid:
13 tüdr. 32 poissi. Käsitööks on vane-
matel poistel raamatuköitmine.
Kevadel ilmus järjekorraline kooli
ajakirja number "Jada", milles ilmu-
sid õpilaste töid ja jooniseid.
Tütarlaste % on 24,4, poistel - 75,6.
Ag. Kivisaar.
kõigiti rahuldavalt, kusjuures töötati läbi õppe-
kavas ettenähtud ainestik sellise põhjalikku-
sega, nagu seda võib saada 3-klassilises
komplektis. IV klassi õpilastel aga millegi pä-
rast puudus töötahe ja ei omatud seal veel
oskusi iseseisvaks tööks. Selle tõttu jäi seal
enamik õppeaineist ettenähtud piirides läbi-
võtmata. Normaalselt edenes ka töö I, II ja
III klassis.
Halvasti mõjub õppetööle õpilaste koosei-
su muutuvus õppetöö kestel. Nii näiteks
lahkus V klassist 2 andekamat ja õpilast
enne õppeaasta lõppu ja seega muidugi lan-
ges tunduvalt edasijõudnute koefitsient ni-
metatud klassis. Ja eriti meil, väikeses koo-
lis, on rändamise halvav mõju teravalt
tunda.
Õppetöö edukusele vanemais klasses ai-
tas tunduvalt kaasa uuemate õpikute ka-
sutamine: õpperaamatul on seega ikkagi
suur tähtsus õpilaste juures. Ja elulähedase
põhimõtte rakendamine koolitöhe soodustab
õppetööd. Õppevahendeid saime muretseda
võrdlemisi vähe, kuid nende ratsionaalne
kasutamine annab häid tagajärgi. Samuti
mõjuv on õpilaste raamatukogu rakendami-
ne õppetöö teenistusse.
Kasvatustöös omab raamatukogu aga
eriti suure tähtsuse, sest loetakse ikkagi
kooliski päämiselt "juturaamatuid", tea-
duslike raamatute vastu valitseb umbusk.
Kahju ainult, et meie kogu sisaldab
vähe väärtuslikku ilukirjandust; samu-
ti vaene on ta populaarteaduslike
raamatute poolest.
Sel õppeaastal avanes võimalusi õpilaste ise-
seisvale tööle rakendamiseks nii koolis kui ka
kodus. Koolis asutasime õpilaste varustami-
seks õppetarvetega koolikooperatiivi, kus
müüjatena, revideerijatena ja lihtliikmetena
tegutsesid õpilased koolijuhataja kontrolli
all. Kooperatiivi esimene tegevusaasta oli
küllalt edukas, andes umbes paarkümmend kr.
ülejääki.
Vahelduse loomiseks õppetöhe muretseti kooli
mitmesuguseid mänge: lotto, ilmareis, reis üm-
ber Eesti, male, domino. Neid kasutati eriti
rohkesti halbade ilmadega.
Suurt elevust ja rõõmu valmistas talv
sellal, kui rajasime omale uisutee lombile,
mida õpilased väga hoolega korras hoidsid.
Hoogsad olid ka talvised suusavõistlused
ja kevadised kergejõustiku võistlused, olgugi,
et võistlused toimusid kõik auhindadeta.
Raamatunädala puhul korraldatud raa-
matuloenduse viisid läbi õpilased koolijuha-
taja juhtnööride järele. Samuti võtsid aga-
ramad õpilased osa kohamuistendite ko-
gumise võistlustest jõulu vaheajal, kusjuu-
res kahe õpilase töö arvati auhinna vääri-
liseks.
Tuleb märkida veel asjaolu, mis omab
küllalt suure väärtuse: pole olnud õppeaasta
jooksul päevakorral ühtki küsimust, kus
oleksid esinenud õpilased sihiliku kooli-
korra rikkujana. Vargusi pole esinenud.
Aga raske oli endiselt võitlus mus-
tusega: raamatud ja vihikud lagunevad,
lane. Ülejäänud kahega oli selletõttu rohkes-
ti rassimist - polnud ju ,,eestvedajat". Näi-
teks sai üks neist (poiss) kevadeks ometi sel-
geks ühe- ja viiesendilise vahe (kuju järele),
aga miks 5-lise eest rohkem saab osta, see
jäi saladuseks. Teise õpilase ema kuulus
adventistide usulahku ega saatnud õpi-
last laupäeviti kooli (isa oli kui joomar ära
läinud). Seetõttu kujunes I klassist kaks
klassi. Sarnane olukord kujunes lõpuks
minule - õpetajale küllalt raskeks: tuli ju
igaks päevaks vähemalt 16 aineks ettevalmis-
tada, pääle nende veel koostada täiesti uued
töökavad. Pääle nende tõid veel sündmused
välisilmas oma jagu närvilisust juurde, ning
seepärast pole ime, et nii mõnigi õppeaine
jäi nõutud ulatuses läbitöötamata.
Nüüd ka kasvatusliku külje kohta.
Esmakordselt üsna vara sügisel tuli lahen-
dada rahavarguse juhtum. Varguse oli toi-
me pannud III kl. tütarlaps oma venna tead-
misel. Varguselugu harutades selgus, et samad
õpilased eelmisel õppeaastal olid käinud
omas klassis teiste õpilaste leivakottide kallal,
kuid õpetajateni, vähemalt minuni, polnud
seni sellest midagi ulatunud, ning seetõttu
ka vastav märkus eelmise õppeaasta ülevaate
vastavas osas. Vastava kokkuleppe järele teata-
ti edaspidi kõigist kadumise juhuseist minule,
kuid õnneks polnud enam tegemist vargustega,
vaid "unustamistega".
Tuleb veel tähendada asjaolu, et, kas tead-
likult või mitte, salatakse kõike, mis endale
kuidagi halvasti võib mõjuda. Näiteid: a) suu-
satamast tulles leitakse, et riidetoa ukselink
on põrandal, aga kellegi käest ta sinna kl
kukkunud ei ole; b) joonistamise tunni järele
on keegi joogiveenõusse värvise vee visanud,
aga mitte keegi meie õpilasist pole seda teinud.
c) joonistamise tunnis poiss esitab (III kl.) kodus
venna (VI kl. lõpetanud) tehtud joonise, ja kind-
lasti on selle ise teinud. d) tüdruk on kirju-
tanud venna matemaatika raamatusse
ropendusi, aga ei tunnista omaks, kuigi käe-
kirjast tunda. jne. Salgan maha, salgan,
on omale kasulik!
Puhtus on meie koolis valulapseks. Millest
see tuleb, et õpilase kätte antud täiesti uus raa-
mat nädalase tarvitamise järele haiseb piibu-
tubakast ja ei tea millest? et lehed kujuta-
vad väga suurte sõrmedega õpilase "näpu-
passe"? Siin langeb suur osa süüd täis-
kasvanud kodustele. Võitlus täide vastu tõi
lapsevanema kooli pahandama: poisi pääst
leitud täi oli poissi ja vanemaid haavanud.
Vahelduse toomiseks õppetöösse oli õpilastel
kasutada: a) mitmesuguseid ajaviitemänge: male,
kabe, ilmareisid, jne. b) Noorte ajakirju lugemis-
nurgas: "Lasteleht", "Meie noorus", "Tõusev noorus".
Lumerohke talve tõttu oli võimalik sa-
geli suusatamas käia, milleks pakkus häid
võimalusi kooliümbruse mägine maastik.
Siin takistas täielise mõnu saavutamist
suuskade puudumine: käidi vaheldamisi
sõbra suuskadega. Tuleb märkida, et pü-
sivateks suusatajateks muutusid ka kolm
tütarlast, kuna eelmistel aastatel seda ei
olnud: tütarlapsed kartsid suuskadel sõita.
Õppetöö algas 6 oktoobril.
Õpilaste arv on 45. Nendest
16 tütarlast ja 29 põissi % 35,5 tüd.
64,5 pois. Poiste arv on ju mitmendat
aastat ülekaalus. Enamik õpilasi
on eestlased 40 õp. 5 õp on muulased:
3 venelast ja 2 lätlast. I kl. on 12 õp.
II kl. - 9. III kl.- 14. IV kl. 7. ja V kl. 3 õp.
Õpetaja-juhataja on Ag. Kivisaar, kes
töötab koolis 1924 a. 1 okt. ja teiseks
õp. S. Hiir, kes siin töötab
1925 a. sügisest.
Töö toimus koolis normaalselt.
Jaoskonna arst käis aasta jook-
sul koolis kaks korda, koolinõu-
nik ühe korra. Et sügis oli
vihmane ja talv külm, siis oli
koolist puudumisi palju.
Käsitöö alal oleks uudiseks raami-
del rätikute, šallide ja jakkide
kudumine.
Kevadel ilmus kooli ajakirja
"Jada" number, mis on kogukam
eelmistest aastakäikkudest.
1931/32 õp.
Õppetöö algas koolis 1 oktoobril
Õpilaste arv sügisel oli 49,
kevadel aga tõusis 51le. Sellest
arvust on 45 õp. eestlased, 6-
venelased (5p. 1t.) Vene rahvusest
lastele teeb raskusi õppekeele puudu-
lik tundmine.
Töö õppeaasta kestel toimus
normaalselt. Üks õpilane haigestus
tuberkuloosi, mispärast jaoskonna
arsti soovitusel vanemad paigu-
tasid ta sanatooriumi Tahevale.
Sama aasta kevadeks olid samast
perekonnast teisel õpilasel ka
kopsud haiged, mispärast ka
see õp. enne koolitöö lõppu
pidi koolist ärajääma.
V kl. 7 õpilasest lõpetas kooli
kevadel 5 õpilast 1t. 4p. 1õp. (poiss)
jäi kursust kordama, kuna
1 tüt. vabastati koolitööst haiguse
Raskelt kasvatatavaid lapsi
oli aasta jooksul 3, kõik ühest
vene perekonnast. Vanemad paremal
juhul üldse ei reageerinud kooli
nõudele.
järjekordne number: "Jada" 1932.a.
Õppeaasta jooksul käis koolis, jaoskon-
na arst 2 k. ja koolinõunik ühe korra.
Koolijuhataja Ag. Kivisaar.
sooviavaldusega Vallavolikogu kui ka Maa-
valitsuse ees, ühtlasi selgitades 6-da klassi va-
jadust. Tartumaa Koolivalitsusele 2. nov. 1937. a.
nr. 71 saadetud sooviavaldusele järgnes vastus,
kus leiti kooli huvides vajalik olevat 6. klassi
avamine (16. XII 37.a. nr. 824.). Vallavolikogule 3. nov.
1937. nr. 75. saadetud sooviavaldusele järgnes
eitav vastus (10. XII 1937.a. nr. 398).
Kooli 1938./39.a.
eelarve.
Kooli eelarve koostamisel 1938./39 eelarve
aastaks selgus, et see paisub ennenägemata
suureks. Põhjus: 1) Õppevahendite muretsemise täht-
aeg lõppes, kuna aga sunduslikke õppevahen-
deid oli äärmiselt vähe muretsetud. Et tähtajaks
neid muretseda, oleks krediiti kulunud kaugelt
üle ühe tuhande krooni. Seepärast esines kooli-
juhataja Maavalitsuse ees palvega, et sundus-
likkude õppevahendite muretsemiseks lubataks
aega veel kolm aastat, kuna see muidu käib
vallal ülejõu. Vastav luba saabuski Kooli-
valitsuselt 20. jaan. 1938. a. nr. 917.
2) Koolimaja vajas suuremat remonti: maja
vundament oli täiesti lagunenud, õpilaste välja-
käigukohad viletsas seisukorras, jne.
Kooli hoolekogu esitas kooli kulude eelarve
vallavolikogule 1329,55 kr. suuruses, valla voli-
kogu poolt võeti eelarve vastu 1353, 85 kr.
suuruses, suurenemine toimus koolile muretse-
tavate tulekaitsevahendite arvel; kärpimisi
toimus vallavolikogu poolt väga vähe.
Kooli revidee-
rimised.
Kooli õppe- ja kasvatustööd revideeris koolide
inspektor A. Kurvits 16. nov. 1937. a.
Veski jaoskonna tervishoiu arst korraldas
kaks tervislist järelvaatust õpilastele, kum-
malgi poolaastal üks kord.
Koolitööd sega-
vaid nähtusi.
Suuremaks koolitööd segavaks nähtuseks oli õpi-
laste sagedane puudumine. Eriti sagedasti puu-
dusid õpilased sügise- ja kevadekuudel: kasu-
tati õpilaste abi kodustel töödel. Pikemat aega
haiguste tõttu puudusid ainult mõned üksikud
õpilased. Nakkus haigusi koolis ei esinenud sel
Samuti halvavalt mõjub koolitööle ruumide kitsi-
kus. Võimlemise tundi tuli üsna sageli halbade
ilmade puhul asetada teiste tundidega, kuna
ruumid ei võimalda üldse sisevõimlemist.
AlbertPaal
1939./40. õppeaastaks kujunesid hoolekogu
ja õppenõukogu järgmise koosseisuliseks:
a) hoolekogu: 1) esimees vallavolikogu esinda-
ja Feliks Keedus; 2) esimehe abi lastevanemate
esindaja Mihkel Tamm; 3) kassapidaja ja kirja-
toimetaja koolijuhataja Albert Paal; 4) vallavoli-
kogu esindaja Villem Madise ja 5) lastevane-
mate esindaja Johannes Tigane.
Hoolekogu esindajaks õppenõukokku vali-
takse Johannes Tigane, kelle lahkudes vali-
takse Hugo Rebane.
b) Õppenõukogu: 1. Lastevanemate esindaja
Ida Kaarna. 2. Hoolekogu esindaja Johannes
Tigane (hiljem Hugo Rebane). 3. Koolijuhataja
Albert Paal.
Tähtsamaiks hoolekogu ettevõtteiks olid:
a) saadud toetuste jagamine puudustkanna-
tajaile.
b) vaesematele õpilastele õpilastele piima muretsemine
koolieine juurde.
c) kooli jõulupuu korraldamine.
d) kooli 1940./41. aasta eelarve eelnõu koosta-
mine. Koostati 1526,95 kr. suuruses, kuna kin-
nitati vallavolikogu poolt 1173,95 kr. suuruses
(eelmisel aastal 992,55 kr. suuruses kinnitatud).
Kärpimisi võeti ette: kooliteenija palga, hoonete
remondi, vallasvara (koolipinkide) soetamise ja vaese-
mate õpilaste abistamise alal.
Vaesemate õpilaste varustamiseks piimaga
võimaldus hoolekogul saada Naiskodukaitse
Veski jaoskonnalt kr. 9,50, millise summa arvel
muretseti piima koolieine juurde neile õpilasile,
kel polnud võimalik seda kodust saada.
Sel aastal oli neid neli.
Vastavalt lastevanemate soovile ja otsusele
8. X 1939.a. koolis ühistoitlustamist ette ei võeta,
vaid lapsed võtavad igaüks kodust kaasa eine,
mille juurde kuulub kindlasti ka piim. Koolis
ööbijaid ei ole.
Õppenõukogu tähtsamad ettevõtted ja korral-
dused: a) raamatunädala tähistamine; b) mitme-
sugused aktused tähtpäevadel; c) andekamatele
õpilas ja hoolsamatele õpilastele raamatute kin-
kimine; jne.
Kooli varan-
dusline seis.
Koolil oli 1. aprilliks 1940. a. varandusi
koguväärtuses 2228,07 kr. väärtuses. Sellest
õpilaste raamatukogu 239,85 kr., õpetajate raama-
tukogu 968,28 kr., õppeabinõusid 393,39 kr. ja
vallasvara 626,85 kr. väärtuses. Õpilaste raa-
matukogusse on õppeaasta kestel juurde muret-
setud 41 raamatut. Olgu tähendatud, et kooli-
juhataja tellis ka "Kuldkirja" 40 lasteraa-
matut, makstes kogu sarja eest täis summa.
(15 kr.) ära. Kuna aga kirjastus osutus petiste
ettevõtteks, siis ei tulnud üldse raamatuid ja
makstud summa jäi maksja kahjuks valla-
valitsuselt saamata (üle riigi jäid sel puhul
koolijuhatajad umbes 3000 kroonist ilma).
Õppevahendeid on üldiselt vähe, aga
nendegi paigutamine teeb panipaikade vähesu-
se tõttu raskusi. Kappe ei saadud aga mu-
retseda kooliruumide kitsuse tõttu. Eelolevaks
õppeaastaks saame siiski uue kapi.
Kooliaed kannatas eriti tublisti pakase
tõttu. Kevadel langesid täiesti välja kaks pirni-
puud ja kaks kirssi (jätkatud). Samuti hävis
eelnenud põuasel suvel kooli ilumuru.
Möödunud sügisel saime kooli kaevuga
Uus olukord ja õppejõud, ning puudulik
teadmine eelmisel aastal läbi võetavast
õppekavast andis tunda igas klassis, alates
II kuni IV kl., nii õpetajale kui ka õpilastele.
1) õpilastele olin uus õpetaja 2) abiõppejõud
Salme Paal osutus väga nõrgaks, nii tundide
andmisel, kui ka distsipliini korraldamisel
tundidel ja nende vahel. Tal puudus selleks
pedagoogiline haridus ja oma alas kogemused,
nii et soovitud abi mina ei saanud, kõik ras-
kused tulid endal kanda.
Uue olukorra kohanemiseks kulus aega,
3) õpikute puudus teatud ainetel, 4) väga
sageli tuli siirduda, et uuest ainest aru
saada, eelmisel aastal läbivõetu-pike-
male kordamisele; nähtus et eelmise aasta
kursus pole läbivõetud sellise põhjali-
kusega ja ulatuses, et oleks saanud normaal-
selt töötada. Näiteks II - III -  ja klassi õpilastel
lugemine, pähe õppimine ja matemaatika
olid väga nõrgad. Sageli oli kuulda
õpilaste kõikides klassides - "seda meie ei
ole õppinud" ja tuligi asuda eelmise aasta
kordamisele, mis takistas uute teadmiste
omandamiseks. 5) Õpilased pole kasutanud
näitlikke õppevahendeid, sest need puudu-
sid ja koolis neid üldse ei ole. 6) Tuli
silmas pidada kolme asjaolu: a) õppe-
kavade miinimum, b) labivõtu põhjalikult
ja c) õpilaste töökoormus. Vaatamata
nende väärnähtuste peale aasta
lõpul selgus, et õppekavade järele
sai kõikides ainetes ja klassides
läbivõetud kogu ulatuses õppetöö,
kuigi alul õpilaste edasijõudmine andis
soovida.
Kasvatuslise külje kohta järgmisi tähelepane-
kuid sel aastal: õpilastel puudus igasugu-
ne isetegevuse võimalus väljaspool õppetööd,
kuna koolis pole ühtki õpilasingi. Töö rin-
gides distsiplineerib õpilasi, süvendab ühis-
tunnet, arendab ilutunnet. Selle asemel esines
sageli vargusi sõnelemisi ja pahandusi.
Puudus kõikides klassides - nii koolis
kui ka väljaspool igasugune distsi-
pliin. Näit. kui õpilastele esitakse
küsimus ette siis vastus kõlas tervelt
klassilt. Käetõstmisest õpilased üldse
ei teadnud. Aasta lõpul distsipliin nii
koolis kui ka väljaspool oli jalule.
seatud, ainult endise koolijuhataja
poja käitumine andis palju soovida,
sest ta oli väga kasvatamata ja toores
õpilane. Ebakohased ja teravad vastused
minule - kui koolijuhatajale avaldas tea-
tud mõju ka teistele õpilastele. Rääkides
selle kohta vanemaga - mingit tagajärgi
ei andnud. - poiss jäi oma halva harju-
muse juure.
Õppe-kasvatustööle halvavalt mõjus
mustus nii eneste õpilaste kui ka õpperaa-
matute ja vihikute juures. Tuli lahendada
igasuguseid varguse juhtumeid, õpilastel
kadusid villased kindad ja õppetarbed
(vihikud, kummid ja pliiatsid). Võttes arvesse
kõik eeltoodud põhjused - lonkas õppe
ja kasvatustöö aastas kolmveerandid.
Peale selle tuli väga palju töötada õpilas-
1946/47
kooliaasta
2 septembril ja lõppes 27 mail, kestes
üldse 200 päeva
Kool töötas ühe komplektiga, ühe
õpetajaga. 10 septembriks 1936a. ilmus
kooli 35 õpilast jagunedes klasside
järele järgmiselt:
I kl. - 11 õpilast
II " - 14 "
III " - 7 "
IV " - 3 "
Kokku 35 õpilast.
Koolitöö hakkas arenema kõigiti
normaalselt, sest eelmise aasta
väärnähtused ei esinenud.
Kasvatuslise külje kohta võib mär-
kida järgmist pole olnud õppeaasta
jooksul päevakorral ühtegi küsimust,
kus oleksid esinenud õpilased sihiliku
koolikorra rikkujana.
Võideldes mustusega seadsin sisse
puhtuse kontrolli õpilastest ja õpetajast,
iga päev õpilased kontrollisid keha, pesu
raamatute ja vihikute puhtust ja kord
nädalas kontrollis õpetaja, need tulemused
märkisime vihikusse; see andis suuri tule-
musi, õpilased hakkasid hoolitsema
üldise puhtuse eest. Õpilastel ei olnud
sügelisi ega ka pea- ja riidetäisid
Õpikud olid kõik olemas, peale vene keele
õpiku II kl.
Vihikud ja muud koolitarbed olid küllu-
ses.
Õppetöö edukusele aitas tunduvalt kaasa
õpilasringid nagu: pioneer-, sanitaar-, vene
keele ringid; samuti loeti ka juturaamatuid,
ajakirju ja ajalehti; mängiti suure huviga
kabe, male ja teisi mänge.
inspektor J. Vilismäe.
Jaoskonna arst korraldas tervislist järele-
vaatust 2 korda.
Koolitöö segavaks nähtuseks oli nakkushaigus
(tuulerõuged), mille tõttu kool oli suletud üheks
nädalaks.
Õppenõukogu koosseis oli järgmine 1) kooli-
juhataja, 2) lastevanemate esindaja A.Kantso.
Koolikomitee koosseis: 1) TK. poolt Salme
Pala, 2) lastevanemate poolt: V. Madise,
L. Ereline, Krips, J. Ovatski.
Koolikomitee juhatajaks oli valitud lastevane-
mate poolt koolijuhataja MPaškov
1940./41.
õppeaasta.
koolitööd
alustades.
Koolitöö algas täiesti uutes oludes:
Eesti oli astunud NSVL-u rahvaste
perre Eesti Nõukogude Sotsialistliku
Vabariigina. Olukord täiesti uus õpe-
tajaile ja õpilasile. Töö korraldamist
uutes oludes korraldada aitavad:
a) ringkirjad; b) Hariduse Rahvakomissari-
aadi Teataja; c) õpetajaile korraldatud
Õppetöö al-
gus; õpila-
sed; õppejõud.
Tegelik õppetöö algas 25. septembril
avaaktusega. Õpilasi kogunes kooli
26: II kl. - 4 - 2 poisi, 2 tütarlast
III kl - 7 - 4 ,, - ,, , 3 ,, - ,, - ,,
IV kl - 7 - 6 ,, - ,, , 1 ,, - ,, - ,,
V kl. - 8 - 2 ,, - ,, , 6 ,, - ,, - ,,
Õpetajaks jäi senine õpetaja-juha-
taja Albert Paal.
kasvatustöö.
Õppetööd pidurdas uute õpikute