Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Sõeawäe Komisioni Tallinna saab
sai sissekutsumise kiri neile noorte
meestele ette toedud, kes sügise 1888
peawad liisku wõtma.
5 April 1888
se läbi käsku, sel 3tamal Mai k. p.
Tallinna sõeawäe Komisioni tulla
sest et ma sel päewal seal olen
siis wöid passi minnu käest saada
kui so õigus känab.
April 1888.
Sellega saab tunistud, et Aleksander
Wiikmann on kõik oma walla ja kroonu
maksud ära tasunud, ja wõib kunni sel 30mal
1se Juuni k. p. 1888 Tallinnas elada.
Hakenrichtri kohtule,
Annan auupakulikult teada, et sel
mööda läinud aastal ei olle Hõreda ja
sel 4mal
Pae waldas ümberkirjutamist olnud.
Mai 1888
Juuru kihelkonna kohtu saadan se läbi
Jüri Takenbergi ja Jaan Kurtmanni
sel 3 Juuni
passid kinituseks.
Juuru kihelkonna kohtu saadan se
läbi Tallurahwa seaduse Komisioni
Küsimise lehe ära. No 625.
Juuru kihelkonna kohtule saadan se sel 22 Juni
läbi Jüri Kõrtsini passi kinnitada.
Atla mõisa herale!
Saadan aupakudes hobuste ülle
lugemise kirjad ära.
sel 30mal
talitaja Mats. Lugima XXX
Juli 1888.
Sellega saab tunistud et Hõreda kogu-
Konna liige Jaan Katterer wõib
Ohekatku waldas elada, nii kaua kui
temale saab käsk antud, et peab tulema
oma walla maksu ara tasuma.
sel 14 August
liige Leenu Wirst, wõib Tallinnas
elada kunni 23tama Aprili k. p. 1890 a.
14. Now. 10.
N Juuru kogukonna wolinikude otsus
Laeka raha oli selget
passiraha 45
intressid on 85
Intressi paber ostetud 100-
Wilja müidud 35 - 25 -
Trahwi raha. 4 -
Pearaha kõrwas sai Jüri ja
Kai Klanbergi Hospidali
raha aetud 24 rbl.
Summa 333 rbl 95, 1800 H.
Ära on kulunud:
Puusärgi lauad tellisk. 11 rbl 20 k.
Kihelkonna kohtu kirj 3 - 67 -
Küidi ja Kepi raha 1 - 35 -
Walla kirjutaja p. pabr 19-
Koolm. pea ja tulerah. 5 -
raamatu postimi m - 66 -
Intressi paber 100 -
Kooliimaea tulekass 3
Rehe wärawo tm 1 - 15
Magasi aida tulek 1
Hospidali wõla raha 41-
Summa 208 r. 69 k.
Nõnda jäeb siis 1. Näeriks 125 rbl.
26 kopik ja Hinna p 1800 rbl.
järele (1882 a.)
abi P. Laasfeldt
Peeter Metunsalem Jaan Pikman
Bearn Erdel Hans Wilk
21. Now. 10
nõuheitmise protukoll 1881.
talitaja talatuse al kokku
14. Now. N 7. al mõistetud, wali-
tud walla kogu ja wolimeeste
ette panemise peale walla amet-
mehi, mis mite seaduse teel ei
olnud; sellepärast saab siin
uueste Juuru Kihelkonna kohtu
Saadikuks saiwad hääle äna-
musega walitud ja nende
hääle paljus.
Wabatmeeste liigist:
Priidik Otman 5 häälega
Priidik Priidriks 1
Jaan Johanson
Jüri Guutman I
Jüri Nikkolo 4 häälega
Bearn Erdel 2
Hans Bergman 2
Mihkel - 2 -
Mõisa sulaste saadik:
Jaan Bauman 8 häälega
Peremeeste sulaste leegist:
Mihkel Laanfeldt 7 häälega
Mihkel Holm 1 -
aasta 1877.
Olli tallitaja ommaa abbi ja wollimees-
tega kous ja siis sai wallast wilja sisse
maksetud ja sedda, mis palkade eest
rohkem sisse maksetud:
Sel päewal sai wilju üllepea sisse
rukid
Protsendid " 6 " " " 2 " 1 "
peale magasi täitmist 4 - 7 " " "
ja siis sai wäljaantud rahhast räkitud,
Kui Hans Härberjer tallitaja olli ja aastal
1874 aast. olli walla intressi rahhast anud
walla waestele, et ei jõudnud ennam
maksja 10 rubla (kümme rubla) ja an-
nustasse pähhe ei teadnud üllesse anda
et rahha olli pudu ja järki on weel
Juuru walla laekas 8 rubla pudu.
Attlas sel 14. December 1877.
Tallitaja: Jaan Baumann
Abbimehhed: Mihkel Holm
Peter Laanfeldt XXX
Tomas Penjam
ku jo päew.
14. Januar I.
Juuru walla täis koggukonna, wollinikkude
nõu heitmisse prottukoll
Koggukonna maeasse olli tallitaja
kokku tulnud ja wollimehhed, nõu
piddama, ehk üllesse arwama kui
kohto laua ette ja muud: 11
1. kohtu laud.
2. 4 tooli
3. laua luk.
4. 1 Juuru ja Atla walla kohto
prottukolli ramat
Summa: 9 rubla 25 kop.
Ja need said ärrajäotud, Atla
ja Juuru walla peale, siis talli
Juuru walla 3 rubla 86 kop.
Abbimeh : Mihkel Holm +++
Karl Treimann XXX
Peter Laasfeldt
Tomas Panjam XXX
Jaan Penjan
Aastu
Nõnda tuleb siis iga maksja hinge peale
pearaha maksa 1 rubla 77. Kopik.
10. Märts
Nõuks sai wõetud magasi aida jäuks
kerrost laudu muretseda, mis ära
sai arwatud, kui palju lauda pidi mine-
ma. Põranda jäuks ja ukse 3 tosinat
4 lauda 1 1/2 tollisid ja 5 tesinat 1 tollisi
Eesseisja: Tõnu Wolber
Toomas Reismann.
K. j p.
wolinude noaheitmise protokoll 1884.
28. April
abi- ja wolimeestega.
herra
Juuru kiriku wöörmundre käsu peale
sai walla kogu koku kutsutud kihel-
konna kohtu kõrwameest walima ja
saab siin seks üht meest walitud alamal
seiswa nimedega.
N. Heale andjad.
1, Kapsa Jüri Simson
Otsa Peeter
2. Otsa Peeter Laasfeldt
Uetoa Jaan
3, Mikku Jaan Remmet
4. Tautsi Jüri Pent.
5, Wana Tõnu Jüri Laars
Kangro
6, Nigula Tõnu Wolber.
7, Oja Jüri Jakower
Miku Jaan
8, Reino Mihkel Holm
9, Hanson Tõnis Wunder.
Hans Aman
10, Jaagu Jüri Haur.
11, Uetoa Jaan Baumann
12, Tõnu Mats Walting
13. Seppa Hans koppelman
14. Kõrsaseme Hans Aman
15, Tammistu Hans Freiman
17. Kangro Hans. Herberger.
Kirjade Mis
Söeawäe komisioni
Saadan se läbi 1885 aasta sissekutsumise
arukirjad kätte
sel 24 April
Renterei walitsus:
Saab se läbi palutud, Hõreda ja Pae wala
1885 a I poolt pearaha 193 Rbl 20 kop
wasto wõtta.
sel 1 May
Hakenrichtre kohtule!
Annan aupakulikult teada, et sell
aastal ei olle Hõreda ja Pae walast
ümber kirjutamise läbbi hingsi
juure tulnud, ega wälja läinud.
sell 7mal
Mai 1885.
Leenu Kukke pass kinitada antud
selt 18mal
Selega saab tunistud, et Hans Matsi
poeg Luugima on sündin 28 Decemb
1875 aastal.
Tallinna tohtrele!
Selega saab palutud, et Hõreda kogukonna
liige, Jürri Kuuseaas, kelle silmad haiged on
saaks selle haiguse kohaliku tohtre juures
Tallinnas ära parantud.
sel 20 Mai
Kihelkonna kohtule!
Kai Stoon pass kinitada saadetud
21. Mai 1885.
Sellega saab tunnistud, et Paelt Mats
Leinberg'i all täk, wanutus 5 aastad,
Attla herra täk, ja emma Kroonu
olli täkku Gipsi poia tüttar, saab
wälja näitusele palutud ette wõtta?
sel 23. Mai
Sõeawäe komisioni
Saadan siin juures Hõreda ja Pae perre
konna kirjad Komisionile kätte.
Sel 23 Mai
sel 24 Mai
Mari Kõrtsini pass kinidada sadetud
Kuu j. s.
Wolim: Toomas Reisman +++
25. April 4.
Kogukonna majasse olid
Politsei talutuse al kokku tulnud
Politsei oma abi- ja wolimeestega
Sellel päewal sai pearaha kokku korja-
tud ja sai siis ka selle pärast uus
wolimees wolitud. Reinu Peeter
Metusalema asemele.
Täiest walla kogust ja nende alnimeta-
tud nimed
Andjate nimed
Wolimeheks:
1. Kaugru Hans
Tõnu Mats
2. Tautsi Jüri
3. Kapsa Jaan Tik.
4. Oja Jüri Jakobson
5. Wana Tõnu Jüri
6. Miku Jaan Rem.
7. Maasi Hans.
8. Kõrsu Jaan Prenner
3. Kerneri Willem
10. Tammistu.
Kuu j p
wolinikude nõuheitmise protokoll.
11, Priidik Aman
12, Jaagu Flaur
14, Otsa Peeter
15, Reinu Mihkel
Jaan Prenner
16, Hansu Tõnis
Uuetoa Jaan
17, Tõnu Mats
18, Seppa Hans
Nõnda sai siis Tõnu Mats Walting
12 healegu wolimeheks walitud, sest
et temal kõige rohkem healesi oli.
Otsa Peeter Laasfeldt 1 heal,
Wana Tõnu Jüri 1
Jaan Prenner 3
25. April 5.
II Maie sauna pärast ja tema
elamise üle, ei saanud seekord ometi
mitte selget otsust. Wana saun
saab laotatud ja uue sauna sisse
jäeb Mai Wilde elama, sest et peremees
lubas.
Politsei :
Jaan Tikman XXX
Wolimehed: Jüri Jakobson XXX
20. Webr. 2.
Juuru kogukonna wolini otsus
tulnud talitaja oma abi- ja
wolimeestega .
Tänawu aasta I poole pea-
maksa, sellepärast sai siin
hinged ülese arwatud, kis juure
tulewad, ehk surnud.
Juure oli tulemas Jaan
Tikman, kis 15 a. wana.
Kewade jäi 8 kopik ete, saab nüid
juure arwatud, se on: 126 rbl.
14 kopik maksa.
Täie pearaha alla sai arwa-
tud 76 hinge, poole pearaha 2 hinge.
Siis tuli iga maks ja hinge peale
1 rubla 64 kopik maksa, nõnda,
et järel 14. Kopik jäeb.
20. Webru. 3.
Tänawu aasta oli juba mõnel
himu magasi aita minna; selle
pärast sai siin wäljamääranud
iga üks, nagu aruleht N 3.
seda näitab, kui palju igaüks
pidi soowima.
Rukid sai kokku wõetud 36 Tt.
3 TK.
kude nouheitmise protokoll
Ohre 36 Tt 4 TK, kõige walla
waestega ja amet meeste pal-
kadega.
Talitaja Tönnis Wunder
Talit: abi: Tõnu Wolber +++
Jüri Suuman XXX
Jaan Härbärjär XXX
Tunistus!
tunistud, et nimetud kogukonna
liige wälja teenind soldat Mats
Gilmann on wäga wana, ja ilma
suguseltsita ja abita, ja ei jõua
enast toita.
Selle pärast saab palutud ehk ta sel 23ma
wõiks kroonu poolt abbi raha Now 1885
oma ülespidamiseks saada.
Waida walla walitsus!
Saab se läbi palutud käsku anda, et
Ado Mielen tuleb wiiwimata 1885 a sell 7 Tetsemb
II poolt pearaha maksma 142 kop.
Rapla walla talitajale, et Jaan 7 Decemb 1885
Prengel tuleb waata No 42
Sellie walla walitsusele, et Ado
7 Decem 1885
Wakmann tuleb, waata No 42.
Herkülla walla walitsusele, et Priidik Decemb 1885.
Tlaur tuleb, waata No 42.
kiri tehtud
Annan see läbi aupakulikult teada, et
sell 1885 aastal ei olle Hõreda ja Pae walast sel 7 Decemb.
Olga Haberi pass kinnitada sadetud 19 December
Wäljawalmistud kiri
Kogukonna liige Mats Andresen on
Kõik omad walla maksud ära maks-
nud, ja wõib 24mast. Oktobrist 1887 a
kunni 24mal Oktobri kuu päewani
1888 a. Maidla walda ellada.
Oktob 1887
Kirjutaja: M. Hoop.
Selega saab tunistud et Horeda kogu-
konna liige Hans Wirst on kõik omad
maksud ära maksnud, ja wõib 24mast,
Oktobrist 1887 a kuni 24tama Oktobri
kuu päewani 1888 a kolmkümend wasta sel 24m
oma walast eemal ennast, ulles pidada Oktb 1887
Talitaja Mats Lugima nimel
Selega saab tunistud et Höreda.
kogukonna liige pileti soldat, Hans
Tailor on kõik omad maksud ära
õientanud, ja wõib 24mast Oktobrist
1887a kunni 24ma Oktobri kuu päewani
1888 a Kaiu waldas elada.
Tallitaja Mats Lugima nimel
Selega saab tunistud et Hõreda kogukona
liikmed Jaan Katterer oma poiaga on kõik
maksud ära maksnud, ja wõib 26 oktobrist 1887 a
kunni 26tama Oktobri kuu päewani 1888 a
Sel 26 Oktob
Kolmkümend wersta eemal enast ülespidada.
Kirjutaja M. Hoop.
Selega saab tunistud, et Hõreda kogu
konna liige Thomas Wakmann wõib
26tamast Oktobrist, Kunni 26tama
Nowembri kuu päewani aastal 1887
Tallinnas elada.
Talitaja. Mats Lugima nimel.
Kirjutaja: M: Hoop
Sellega saab tunistud, et Höreda kogu-
Konna liikmed Juhan Jung oma pere
Konaga ja Jaan Mielen on kõik
omad walla maksud ära õiendanud
ja wõiwad 29mast Oktobrist, 1887 a kuni
29ma Oktori kuu päwani 1888 a
sel 29 Oktob
Kaiu waldas elada
Kirjutaja M: Hoop.
10. Märts 4.
talutuse al koku tulnud Talitaja
oma kahe eesseisja- ja woli meestega.
Nõuks sai wõetud magasi aidast
wilja wälja anda, kes pidid tahtma
laenuks.
Üleüldse määrasid peremehed endale:
rukki wilja 1 Tset.
ohre 15 Tset. 2 Tsetk.
Saunamehed
Rukki wilja. 7 Tset. 2 Tsetk.
ohre 9 - 6
Üleüldse laenuks wälja määratud:
rukkid 8 Tset. 2 Tset.
ohre 25
Peale seda sai magasi aida wilja
uuendamiseks, nimelt rukkid, iga
peremehele üks Tsetwert wahetamiseks
antud; kus sügise ilma kasuteta
saab magasi aita tagasi päritud.
Üleüldse tuli seda wilja 17. Tsetwerti.
Kuu jp.
wolinikude nõuhitmise protokole 1886
10. Märts 5.
Nõuks sai wõetud I poole pearaha
ülesse arwama, kui palju iga hinge
peale maksa tuleb. Maksjaid ei
ole juure tulemas seekord mite.
Tänawu aasta on pearaha kaa pisut
Alwemaks jäenud, kui enne rewisioni
hingede ära järele,135 rewisioni hingede
aru järele on I pool 113 rubla 40 kopik
maksa. Maksjaid hinge on 78. pearaha arus.
Pearaha sai sisse wõetud.
48 maksjat hinge á 1, 46 kopik - 113, 88 K. pearaha
48 " " " " á 18 - 14, 04 - Walla kirjas,
48. " " á 5 - 3,90 - Kihelk. Kirj.
48. " " á 4 - 3, 12 - Küüdi, keppi
48. " " " á 4 - 3, 12 - rõuge pan.-
48 " " á 1,77 - 138,06, Summa
Teadmata maksu kassas oli 3, 12, Kopik
Summe 141, 18 Kopik.
Wälja antud:
Rentereisse on maksa I poole ette 84 a.
135 rewisioni hinge pealt 113 r. 40 K.
Walla kirjutaja palka 1883. 14 r. -
Kihelkonna kohtu kirjutaja 3- 67-
Rõuge paniale 3 " - "
Peadmata maksu kassas on 3 " 12 "
tuleb juurde, 69 "
Wolim. Willem Sentisoli +++
Toomas Reisman XXX
11. Oktober 6.
Nõuks sai wõetud II poole pearaha ülesse
arwama, kui palju noori juure saawad
tulema, muist maha jäewad, siis iga
hinge peale maks tuleb.
II poole pearaha on 126, 23 kopik maksa, kewade
jäi 5 kopik wõlgu. Kirjutaja palk saab
18 rubla pearaha kõrwas kirjatud, se teeb
summa 14 4,28 kopik.
Täie pearaha maksjaid on 76 hinge, sest
Kustas Amann tuli juure, siis tuleb iga
Jäeb kewadeks ette 12 Kopik!
Kolm rubla seisab ees!
wolinikude nõuheitmise protokol 1883.
11. Oktob 7.
Nõuks sai wõetud, koolimaja parandamise
pärast walla laekast 100 rubla raha laenuks
wõtta-peast ja intressiga pikkalt jälle ära-
tasuda. Teiseks: magasi aida ehituse üle
sai nõu peetud uut ehitada. Uue pikus
saab 4 1/2 sülda ja laius 3 sülda olema.
Seks läheb 10 sülda kiwa murda ja
kewadeks material koku wedada.
Selleks ehituseks kulub 200 rubla läbi
kaudu ära. Raha palub kogukond kih.
kohtu käest luba oma laekast laenuks
11. Oktob 8.
Kaewu tegemise raha saab wallast
korjatud, seda on 20 rubla, mis ärajäotada
11. Oktob. 4
Willem Holmannile sai wolimeeste nõu peale
ilma rahata pas lubatud.
Abimehed: Tõnu Wolber
Wolimehed: Jüri Jakobson.
Kuni Juuro ja Attla wald selged kaupa teeb üks wald teisega, et pool koli maja Juuro
kullo pooleks antud, sis ollen sellega rahul, et nüid jelle 100 kp. on tehhetud kulimaja
Sikkeldi walla walitsus!
Saab palutud käsku anda lasta, et Jürri
Aasu ilma puudumata sel 23mal Martsil
ehk keige hiljem 6tamal Aprilil oma pea Sell 19mal
raha tuleb maksma 145 kop 1885 a I pool Marts 1885.
Raikülla walla walitsus
Saab palutud käsku anda lasta, et Michkel 19. Marts 1885
Matwel tuleb: waata No 5.
Sellie walla walitsusele
Saab palutud käsku anda lasta, et Ado 19. Marts 1885.
Wakman tuleb: waata No 5.
Herkülla walla walitsus
Saab palutud käsku anda lasta, et Priidik 19 Marts 1885
Sohu walla walitsus
Saab palutud käsku anda lasta, et 19 Märts 1885
Michkel Trengel tuleb waata No 5.
Ingliste wala walitsus
Saab palutud käsku anda lasta, et tulewad
Jaan Katter, Hans Lugima, ja Mats Sekend 19. Marts 1885.
waata No 5
Rabiwere wala walitsus!
Saab palutud käsku anda lasta, et Hans 19. Marts 1885.
Koppelmann tuleb waata No 5
Rapla walla walitsus
Saab palutud käsku anda lasta, et Michkel 19. Marts 1885.
Mielen, ja Jaan Prengel tulewad wata No 5.
talitaja: Mats Lugima. XXX
Hõreda walla talitaja poolt saab tunistud,
et nimetud kogukonna liige, wälja teenind
ilma suguseltsita ja abbita, ja ei jõua
enast toita, selepärast saab palutud, ehk
tema wõiks Kroonu poolt abbi raha
Sel 27 Märts
Saadan se läbi punase passi meeste
aru kirjad kätte.
Sel 5 April
Tiina Andresen pass kihelkonna kohtu kinidada Sel 6 April 1885
Hõreda ja Pae wala talitaja poolt saab
tunistud, et Pae Kogukonna liige wälja
Teenind soldat, Hans Mielen on wäga waene
ja haige, ja ei jõua ennast toita, selle
pärast saab palutud, ehk ta wõiks ühe armu
raha saada, sest ei ole temal seda sugu- Sell 6 April
last, kes teda aitaks.
kiri tehutd.
Sellega saab aupakulikult Tallinna
Kreditkassa kirja peale sest, 13mast
Oktobrist s.a. No 921 tunistud, et
Johan Herback, ja naene Leenu, on
need samad, kellel Obligation
No: 3203 á 200 Rbl suur, on ära maks-
tud saanud, mis saab palutud nende sel 21mal
nime peale ueste wälja anda.
Oktob 1886.
tunnistuseks Talitaja Mats Lugime XXX
Maidla walla talitaja
anda, et endine Jaani Jüri Medusalem
tulleb ära jäämata sel 6mal Decembril
s. a. seia kogukonna kohtuse Mats
Sel. 22mal
Raudsepa kaebtuse asjas.
Noveml
Koh: wanem: Hans Tuberik +++
Sikkelti walla walitsusele et, siit
Saab see läbi teada antud, et siit kogu
minewa talwe ühe Sikeldi tütruku Tekki
Rapla kiriku alt ärra warastanud, mis
nüüd siit on kätte saadud, et se wargus
on seal kihelkonna piiretes sündinud,
selle pärast palun seda nimetud warrast
seal kogukonnod kohtus wangistada;
wa maksnud, aga warguse trahwi
ei olle ta mitte saanud.
Ja et temal weel üks warastud lapiliste
äärtega hobuse tekk on, sellepärast palun
seal kihelkondas teada anda, et see
tekki omanik wöib sida Inglistelt
Mööla Mats Meinbergi juures näha
saada, mis ta kahe rubla eest on sel 22mal
nimetud mehe kätte pandiks wiinud. Nowemb 1886.
Kohtuwanem: Hans Tuberik +++
Hospitali walitsus
Saab se läbi palutud, et siit kogu
konna liige aststawnoi soldat Hans
Leinberg, kes, seal parandamise peal
on olnud, ja nüüd teist korda jälle
on sisse wõetud, sest et ta walale
suurt kullu teeb, selle pärast saab
palutud nimetud mees Hans Leinberg
sealt wälja lasta, sest et ta saab
sel 22mal
oma walda wasto wõetud.
Nowemb 1886
Harjutali walitsus!
Saab see läbi palutud, Pae kogu-
konna liige Hans Leinberg siin
juures seiswa mehega oma walda
saata, sest et iga wald peab isse
omad waesed oma waeste majas
toitma- ja ei mitte Tallinna
hospitali
Decemb 1888
aetud 19 Tt. 2 Tk. rukkid ja 31 Tt.
Nõnda sammuti ka Ametmeeste
palga ja walla waestele kingitud
wili sai sisse aetud. Seda oli-
5 Tt. 4 3/8 TK. rukkid, sest muist
sai protsentidega tasutud.
1. Aug. oli ait kaswand 1 4/8 TK rukid
1/8 TK ohre.
Ohre oli rohkeste laenatud, seläbi
palju protsenta, siis on ka protsendi
kasu. 8. TK.
Nõnda jääb siis magasi aita 1. Nää-
riks 1883 a. 77. Tt. 3 6/8 TK. rukid.
50 Tt. 6 2/8 TK. ohre seisma.
4 Dets 13.
Laeka. - Kassa aru.
Sisse on tulnud:
1. Intressi 89 rubla 50 kop.
Passi raha. 59 -
wilja ette 8
Summa 156 rubla 50 kop.
enne oli puhast 125 - 26 -
281 rubl 76 kg.
Wälja läinud. üleültse.
Tarwitusteks, mis Kassaraamatus
ülewal seisab.
87 rubla 13 kopik ära
peast sai wõetud, 9 - 79
N wolinikude nõuheitmise protok
Siis sai üks intressi paber kewade
100 rublane ostetud, kelle ette aga
100 rubla ja 60 kopik seni maksetud
Summa on wäljal l. 196 r. 92 kop.
Sisse tulnud 281 r. 76 k. hin 1900.
Wälja läinud 196 r 92 -
Nõnda jääb 84 r. 84 k. h. 1900
1. Nääriks 1883 aastaks Kassas
abim. Tõnu Wolber
Peeter Metuusalem xxx
Hihkel Holm XXX
Jaan Härbärjär
Juuru kih. kohtu poolt sel 8mal Detsem-
ril 1882 läbiwaatatud.
Wiljandi-Pärnu Rahukogu
Kinnistusjaoskond
2 APR. 1928
Sissetuleku Nr.
Päewaraamatu Nr. 546.
Dokumendi Nr.
Nõude-akt nr. 582 - 1928 a.
"1." märtsil 1928 a. Kohtupalat oma avalikul tsiviil-osakonna kohtu-
istungil, järgmises koosseisus:
Eesistuja: E. Erdmann,
H. Kasse ja
J. Moks,
Sekretäri eest K. Kuuskmann,
arutas 7/I 1928 a. antud Jaan Loos'i palvet nõude kindlustusena raha-
summat vastu võtta paluja kinnisvara peale kantud märkuse asemel
Arnold Gersdorff'i nõude asjas paluja vastu 92.800 marga (928 krooni)
väärtuses ja
Tartu-Võru Rahukogu määruse 27. veebruarist 1925 a. osaliseks muut-
miseks tunnustada mahakustutavaks märkus, mis 50.000 marga
suuruses Tartu-Võru Rahukogu täitelehe põhjal 27. veebruarist 1925 a.
No 3187 all Arnold Gersdorff´i nõude kindustuseks on kinnistus-
registrisse kantud Jaan Loos'i päralt oleva Jõgeveste vallas asuva
Suurepetre No 6 talu kohta, kinnistus No 259 all, ning tunnustada
ühtlasi Arnold Gersdorff'i nõudmist kindlustatuks rahasummaga
50.000 marga (500 krooni) suuruses, mis Jaan Loos'i poolt Tartu-
Võru Rahukogu deposiiti on kantud Eesti Panga Valga osakonna
kviitungi vastu 6. detsembrist 1927 a. No 1515 all, millest Rahukogule
teatada. -
Tunnistus kreposti registrist.
Wiljandi maakonna kroonu maade kreposti
raamatu registri IV köite, 549 foliumi järele on
Arosaare mõisa all olew
maakoht N XLIV.
I suur: 5,13 dessat. kõlbliku ja - dessat kõlbmata maad
II 27 juulil 1901 a. N 1090 all Jakob Jüri p. Sihweri
omanduseks kreposteeritud, kingituse lepingu põhjal
mis on tehtud 28 juunil 1900 a. tema ja tema isa Jüri
Jüri p Sihweri wahel - 660 rubla eest.
III Peale käesolewa tunnistuse pkt. 1 all nimetud
suuruse on Balti kroonu maade poolt 9 juunil
1894 a. maakoha N XLIV üle wäljaantud wäljaostu
akti § IIses järgmine kasutamise õigus ettenähtud:
See õigus on kreposti registrisse sisse kantud.
Õige
Sekretäri k. t.
Käesolew tunnistus on wäljaantud
A Jung'ile
Wiljandi Pärnu Kreposti Jaoskonnast wann. adw.
tema sellekohase palwe peale.
Tempelmaks 10 marka - ja kantselei
poshlin 15 marka - penni on makstud
Wiljandis 17 augustil 1922 a. No 1024
Jaoskonna ülem
Sekretäri kt
Palve ehk nõud-
mise sisseandmise
aeg: aasta, kuu
ja päev
Asutuse ehk isiku nimetus, kelle poolt kre-
posteerimist palutakse; palve ehk nõud-
mise sisu; liikumata waranduse kreposti
Sissetulnud paberite arv ja
nimetus ja poshlini summa
1925a.
11 märtsil
Awalduse
raamat
nr. 117.
Wan. adwokat Ewald
Schoeler ajab asja kui Ar-
nold Gersdorfi wolinik
palub kreposti registrisse
Jõgeweste wallas asuwa
talukoha "Suure Peetre nr. 6
krep. nr. 259 peale keelu-
märkus sisse kanda 50.000
marga suuruses summas
Arnold Gersdorffi nõudmise
kindlustuseks Jaan Loosi
wastu Tartu Wõru Rahu-
kogu täite lehe põhjal
27 weebr. 1925 a. nr. 3187 all.
Wiljandi maakonna
wakumaa kreposti raa-
matu registri II köite 259
foliumi järele takistust
Sekretäri k.t. P. Sarepera
Wastaw täiteleht
wolikiri.
Viljandi Kinnistusam
25. okt. 1938
Päevaraamatu nr.
Kinn. raamatu nr.
Wiljandi Kinnistusametile.
Teatan, et pöördel tähendatud dokumendi olen kättesaanud.
Tõrwas, 24 oktoobril 1938 a. nr. 2325.
Notar.
Viljandi Kinnistusametis
4 - veeb. 1939
Hildegard Johani tüt.
Savi, elav. Tartus
Kivi t. 16-2
palve.
Palun mulle kohe väljasaata
maksuinspektorile ettepanemiseks
tulumaksu asjus, minu talu
"Suure-Peetri" Jõgeveste mõisa järgi
Valgamaal, kinnistus aktist välja
võtte, või mis sinna tarvis on.
Pean enne 15 vebruar seda tegema.
Lisa: Kuludeks margad 1.80 s. eest.
Kui olen vähe tasu saatnud, saadan
kohe järele.
Teadaanne saadetud
6-II-39- 1668 all.
Tartus 3 vebruar.
1939 a.
Paluja: H Savi
V.v. 259.
Ärakiri Viljandi ringkonnakohtu kinnistusjaoskonna ülema otsusest
10. detsembrist 1935.a. nr. 608 - V.II all:
Esitatud Eesti Maapanga juhatuse otsus 21. novembrist 1935.a. köita nr. 808
all Viljandi maakonna vakumaa 1935.a. kinnistusraamatusse ja selle raamatu
registri II köite 259 ossa Jõgeveste mõisa järgi oleva talukoha "Suure-
petre nr.6" peale järgmised sissekanded teha:
a) IV jao 4 ja 5 lahtrisse: Eesti Maapanga juhatuse otsuse põhjal 21. no-
vembrist 1935.a. on kustutatud 14. aprillil 1928.a. nr. 547 all Eesti Maapan-
ga kasuks kinnistatud kahetuhande (2000) kroonine pantõigus.
b) IV jao 1 ja 2 lahtrisse: Eesti Maapanga juhatuse otsuse põhjal 21. no-
vembrist 1935.a. on kinnistatud Eesti Maapanga kasuks esimese hüpoteegina
Eesti Maapanga poolt väljaantud laenude intressimäära alandamise seaduse
§§ 3 ja 5 alusel üheks liitlaenuks ükstuhat seitsesada üleksakümmend (1790)
krooni, kahe ja poole (2,5) %-ga aastas, poolaastalise ettemaksuga, Eesti Maa-
panga juhatuse otsuses väljendatud tingimusil.
Kinnistusjaoskonna ülem J.Depman.
Sekretär T. Naar.
Õige.
Viljandi  ringkonnakohtu
kinnistusjaoskonnas
saadud
28. nov. 1935
Päevaraamatu nr 3175
6. novembril 35
Viljandi Ringkonnakohtu Kinnistusjaoskonnale
Saates siinjuures Valgamaal, Jõgeveste vallas
asuvale, Jõgeveste mõisast eraldatud Suurepetre N 6
vakutalule, kinnistu N 259, 24. märtsil 1930. a. N 677
all kinnistatud obligatsiooni kinnistusakti 1500
krooni suuruses ühes nõutavate ärakirjadega,
palun Kinnistusjaoskonda Artur-Karl
Adolfi poja Kokkult´i pealkirja põhjal tähenda-
tud kinnistusaktil, - milline pealkiri tõestatud minu
poolt 26. novembril 1935.a. not. reg. N 2081 all,
teha kinnistusregistris, eelnimetatud Suurepetre
N 6 vakutalu osas - 4. jaos 3. lahtris - sellele
pealkirjale vastav sissekanne ja selle järgi saata
minule tähtkirjas tähendatud obligatsiooni kin-
nistusakt, varustatult Kinnistusjaoskonna selle-
kohase pealkirjaga, ja tunnistus (väljavõte)
kinnistusregistrist, eelnimetatud Suurepetre N6 va-
kutalu kohta.
Siinjuures kantseleilõivu 2 krooni 50 senti
kohtumarkes, tempelmaksu 1 kroon 70 senti tem-
pelmarkes ja postikuludeks 30 senti postmarkes
Tempelmaksu 1,70 kr. ja kantselei-
maksu 2,50 kr. kustutatnd markides
käesoleval dokumendil
Viljandi ringkonnakohtu
kinnistusjaoskonna sekretär T.Naar
Täidetud
17 XII. 1935
Nr. 16693, 16162, 16607.
30 sendi eest marke kirjal.
HANS TUUL
VALGAS.
"31". märtsil 1928a.
No 1365.
Vabaduse tän. Nr 6.
Kants. lõiv 5,50 kr.
Tempelmaks 2,40 kr.
markides kustutud
2 apr. 1928a.
Viljandi-Pärnu Kinnistusjaokonnale
Päewaraamatu Nr. 550.
Saates siin juures kolme obligatsiooni, mis kinnistatud advokaadi
Gustav Talts´i kasuks Jaan Hendriku poja Loos'ile kuuluva Valgamaal asu-
vast Jõgeveste mõisast eraldatud Suurepetre No 6 talu peale, kinnistu No 259 all,
7. juulil 1923 a.: esimene - No 1211 all 1000 krooni suuruses, teine - No 1212 all
1.000 krooni suuruses, ja kolmas - No 1213 all 3000 krooni suuruses, - mis kõik
blankopealkirjadel edasi antud, ja mis nende valdaja Eesti Panga Valga osa-
konna poolt varustatud minule 30. märtsil 1928a. not. reg. No No 909, 910 ja 911
all avaldatud pealkirjadega nõudmiste ees nende obligatsioonide järele ühes
protsentega tingimusteta eesõiguse andmise üle nõude järjekorras Eesti Maapangalt
nimetatud Suurepetre No 6 talu peale lubatud laenule 2000 krooni suuruses ühes
protsentega, kuludega ja viivitusrahadega, ja selle järele nende obligatsioonide blanko-
pealkirjade põhjal uuesti edasiandmise üle, ning toetades tähendatud pealkirjades
kirjeldatud volituse peale, - palun kinnistusjaoskonda teha kinnistusraa-
matu registris eelnimetatud Suurepetre No 6 talu osas kinnistu No 259 all - 4. jaos
3 lahtis - nendele pealkirjadele vastavat sissekannet, ja selle järele obligatsioo-
nide kinnistusaktid, varustatult kinnistusjaoskonna sellekohaste pealkirjadega,
ühes ühe tunnistusega kinnistusraamatu registrist sama Suurepetre No 6 talu
kohta, minule väärtkirjana (väärtusega kr. 50.-) posti kaudu välja saata.
Ühtlasi saadan siin juures kantselei- ja tempelmaksu 7 kr. 90 snt. tem-
pelmarkes ja postikuludeks 70 senti postmarkes.-
Päewaraamatu Nr. 547.
Kants. lõiv 4 kr.
Tempelmaks 1,30 kr.
"2" apr 1928a.
Kinnistusjaoskonna sekretär TNaar
Viljandi-Pärnu Kinnistusjaoskonnale.
Palub Eesti kodanik Jaan Hendriku
poeg Loos, elukoht Valgamaal, Jõ-
geveste valla Suurepetre No 6 talus.
Saates siin juures võlakohustust 2000 krooni suuruses,
mis minu poolt välja antud Eesti Maapanga kasuks, ja mis avalda-
tud Valga notarile Hans Tuul´ele tänasel alamaltähendatud kuupäeval
not. registri No 903 all, ühes kahe ärakirjaga, - palun kinnistusjaos-
konda selle võlakohustuse põhjal kinnistada minule kuuluva Valga -
maal asuvast Jõgeveste mõisast eraldatud Suurepetre No 6 talu peale,
kinnistu No 259 all, Eesti Maapanga kasuks üldlaenu kindlustuseks
pandiõigus kahetuhande (2000) krooni suuruses, võlakohustuses eneses
tähendatud protsentidega (8%-ga aastas) ja tingimustel. - ja selle järele
võlakohustuse kinnistusakt ühes tunnistusega kinnistusraamatu re-
gistrist eelnimetatud Suurepetre No 6 talu kohta, välja saata Eesti Maa-
pangale Tallinna tähtsaadetisena posti kaudu.
Ühtlasi saadan siin juures kantselei- ja tempelmaksu 5 kr. 30 senti
tempelmarkes ja postikuludeks 25 senti postmarkes.
Valgas, Märtsikuu 30. päeval 1928 a.
JLoos
1928. aasta Märtsikuu 30. päeval. Not. reg. No 905.
Mina, allakirjutaja, avalik notar Hans Tuul Valgas, kelle
kontor Vabaduse tänaval No 6, tõendan, et eelseisva palvekirja on mi-
nule tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud minule isikli-
kult tuntud õigus- ja teguvõimne Eesti kodanik Jaan Hendriku poeg
Loos, elukoht Jõgeveste valla Suurepetre No 6 talus, Valgamaal.
Tempelmaksu võetud 76 senti ja palvekirjal markides kustutatud.
k/v nimetud tunnistuse N 1151 olen kätte
saanud: 8 Märtsil 1928a. JLoos
12 MRZ. 1928
Päewaraamatu Nr.
Viljandi - Pärnu Kreposti jaosk. Kantseleile
Täidetult - Jaan Loosi allkirjaga
Jõgevestes, 9 III 28 a. N229.
Wallawanem: abi H. Sokk
Sekretäär: M. Orgusaar
2 APR.1928
Viljandi-Pärnu Kinnistusjaoskonnale
poeg Loos, elukoht Valgamaal,
Jõgeveste valla Suurepetre No 6 talus.
Saates siin juures kohtupalati poolt minu volinikule vann.adv.
H. Naaris'ele 2. märtsil 1928 a. No 1376 all väljaantud täitelehte, -
palun kinnistusjaoskonda selle täitelehe põhjal kustutada kinnistus-
raamatu registrist minule kuuluva Valgamaal asuvast Jõgeveste
mõisast eraldatud Suurepetre No 6 talu pealt, kinnistu No 259 all,
16. märtsil 1925 a. No 271 all sissekantud märkust Arnold Gersdorff´i
nõudmise kindlustamise üle minu vastu viisesaja (500) krooni suuruses.
Valgas, Märtsikuu 30. päeval 1928a.
Jaan Loos
1928. aasta Märtsikuu 30. päeval. Not. reg. N 900.
Mina, allakirjutaja, avalik notar Hans Tuul Valgas, kelle kontor
Vabaduse tänaval No 6, tõendan, et eelseisva palvekirja on minule tõesta-
miseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud minule isiklikult tuntud
õigus- ja teguvõimne Eesti kodanik Jaan Hendriku poeg Loos,
elukoht Jõgeveste valla Suurepetre No 6 talus, Valgamaal. - Tempelmaksu
võetud  senti ja palvekirjal markides kustutatud. -
Notar: HTuul
19. veeb. 1938
K. ja S. M.
Päevaraamatu nr. 587
Notar Johan Pill
Viljandi ringkonnakohtu kinnistus-
19. veebr. 1938 a.
jaokonnale.
No 220.-
Siinjuures saadan:
Tartu 12. Tel. 319.
1. ostu- müügi lepingu, mis sõlmitud
Viljandi linna (linnaamavalitsuse) ja
Johannes Kalt'i ning Anna Tõnson'i
vahel "Viljandi" linna maaalast Lit
A", kinn. No 302, kvartal No 27 Viljandis,
Uueveski tee 10 asuva krundi No 1.
eraldamise ja müümise üle tõestamiseks
esitatud minule notarile, 17/18 veebr. 1938. a.
not. reg. No 429/436 ja 449 all,
2. - neli ärakirja sellest lepingust, neist
kaks tõestatud.
3.- eraldatava kruudi plaani registreeritud
Viljandi linnavalitsuse poolt 26. jaan.
1938. a. No 3821/23 all ja
III. 1938
3234 3233
Eesti Panga Viljandi osakonna kviitungi
No 12722 - 18. veebr. 1938. a.
Palun - kinnistusjaoskonda - esitatud
lepingut kinnistada seaduslikus korras selle
järgi väljaeraldada iseseisva hüpoteeküksuseks.
"Viljandi linna maaalast Lit. A kinn. No 302
Viljandis, Uueveski tee 10 / Meeme tn, kvartal No 27.
asuv krunt No 1, selle tarvis uus kinnistus-
raamatu registri osa avada, sissekanda
sinna avatud / avatavasse /osasse esitatud
lepingu / ja plaani põhjal selle krundi pinnasuurus
ja kinnistada see krunt ostjale - Johannes Kalt'i
ja Anna Tõnson'i - omanduseks.
Edasi palun ühel ajal nimetatud krundi
kinnistamisega ostjale omanduseks selle
krundi tarvis avatud / avatavasse / kinnistus-
raamatu registri osasse vastavasse laht-
risse sissekanda esitatud lepingu § 4, 5 ja 6.
põhjal selle ostuhinna jäänus suur kr. 340.-
selle lepingu §§ 4 ja 6. tähendatud tingimustel sama
ka muud kohustused ja eritingimused, mis
IX - 731
Wiljandi-Pärnu Kreposti
Jaoskond
Tsiwiil akt No 1048 - I 1925 a.
Dokumenti No
Journal No 271.
11. märts 19. a.
1925 aastal veebruarikuu "27" päewal.
Tartu-Wõru Rahukogu tsiviil jaoskond järgmises koosseisus:
Eesistuja: alaline liige G. Sehwald,
Kohtuliikmed: rahukohtunikud K. Kirsipu ja V. Klaus
Sekretääri abi P. Raamat
awalikul kohtuistangul I astme kohtuna läbiwaadates Arnold
Gersdorff'i nõudmist Jaan Loos'i vastu
92.800 marga suuruses, - nõude kindlusta-
mise küsimuses.
Arnold Gersdorff´i nõudmine Jaan
Loos'i vastu kindlustada viiekümne
tuhande (50.000) marga suuruses märkuse
sissekandmisega Viljandi-Pärnu kreposti-
jaoskonna krepostiregistrisse kostja Jaan
Loos'i päralt oleva Jõgevaste vallas asuva
Suure Peetri talu N 6, krep. N 259, peale.
II - 259
Ärakiri pealkirjast kinnistusakti-nõude
dokumendil, mis kinnistatud 26 mail 1937a. nr.
1608 - A all, Jõgeveste mõisale alluva talukoha
Suure-petre nr. 6, kinnistu nr. 259 üle.
Käesolevaga mina, allakirjutaja, Peeter Karjus,
tõendan, et olen selle lepingu par. 2-se p.t all tähen-
datud ostuhinna lõpuosa täielikult Hildegard Savilt
kätte saanud ning avaldan nõusoleku minu kasuks
1937 a. 26 mail nr. 1608 - A all sissekantud omandus-
õiguse kitsenduse kustutamiseks lepingualuse kinnisvara
osast kinnistusregistris.
Käesolevat akti Viljandi Kinnistusametile esitama
ja vastava päälkirjaga varustatult tagasi saama
olevale allakirjutades tõendan, et olen Eesti kodanik,
elan Eestis ja ei kuulu Saksa rahvusgruppi, kellele
on antud Eesti Saksa valitsuste vahel 15. oktoobril 1939a.
sõlmitud kokkuleppe artikli I punktis 6 ette nähtud
tunnistus. Peeter Karjus.
1940 aasta mai kuu 18 päeval. Not. Reg. nr. 1866.
Mina, allakirjutaja, notar Arnold Suubi Tartus, kelle
kontor Suurturg 20, tõendan, et eelseisva pealkirja on
minule esitanud tõestamiseks ja oma käega kirjutanud
alla minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimas
Eesti kodanik Peeter Karjus, elukoht Viljandimaal,
Tarvastu vallas. Tempelmaksu võetud kr. 0,45. ja aktil
markides kustutatud. Notar A. Suubi. (T.k.)
Kreposti jaoskonna Ülema otsus ja aeg, millal
otsus tehtud, ühes äratähendamisega, mis põh-
jal kinnituse palve on tagasi lükatud
kuulutamise üle
Kunas ja kellele
on otsus kirjali-
kult teada antud
16 märtsil 1925 a. otsustati:
Wiljandi maakonna wakumaa
kreposti raamatu registris II köitis
259 foliumis II jao 2 lahtris Jõgeweste
mõisa all asuwa talukoha "Suure Peetre
nr. 6" talu peale järgmine sissekanne
teha:
Tartu Wõru Rahukogu täitelehe
põhjal 27 weebr. 1925a. nr. 3187 all
keelumärkus Arnold Gersdorffi
nõudmise kindlustuseks 50.000
marga suuruses summas, Jaan
Loosi wastu.-
(allkirjad).
Wiljandi-Pärnu
8-APR. 1926
Sissetuleku Nr. 292.
Jõgeweste
WALLA WALITSUS
Walga maakonnas
6 "aprill 1926a.
No 416
jogeweste
Viljandi Pärnu Rahukogu
kinnitus jaoskonnale
Ettetulnud tarwituste pärast
vallavalitsus palub saata ärakirja
Jõgeweste valla Suurepeetri N6
talu kinnituse aktist, kantselei
maks ja tempelmargid saavad
nõudmise peale ära saadetud.
Täidet 16.IV.26
No 1782.
Wallawanem: J. Petersen
kr. N.259.
22/III 1901 a. N 524 all Jaan Hendriku p. Loos´i omanduseks
Kustutatud: "7 ".
Jaoskonna ülem: R. Kuusik (allikiri)
Sekretär: T. Naar (allkiri)
Saadud 24 apr. 1926 a.
N 345.
"22" aprillil 1926a
No 416.
Üle jogeweste
Viljandi-Pärnu Rahukogu
kinnitus osakonnale
Oma kirja lisaks 6. aprillist 1926. a.
No 416 all ja Teie kirja täienduseks 16. aprillist
1926. a. No 1782. all, palub vallavalitsus
andmeid Jõgeveste valla Suurepeetri
talu No 6 peale ingroseeritud kõikide
võlgade kohta, sääl hulgas ka Eesti
valitsuse ajal Jaan Loos'i poolt
ingroseeritud võlad.
Jaoskonna ülem: R. Kuusik (allkiri)
Vorm 8.
31.aug. 1940
Perekonnaseisu tunnistus.
Köide
lehekülg 383. Nr.
Isiku perekonnanimi ja nimi Reisenberg, Karl
sündimise aeg ning koht 22. veebr. 1867. a. Pornuse vallas. -
Isa: Reisenberg, Kaarl -
Ema: Reisenberg, Els, n-na Jermakov. -
Abiellumise aeg ning koht 1. mail 1894. a. Hallistes -
Abikaasa: Reisenberg, Lena, n-na Suitt.
sündimise aeg ja koht 29. jaanuaril 1868. a. Pornuse vallas
surnud 1. juulil (186). 1926. a. Hallistes, maetud Halliste.
Isiku alaline elukoht Tuhalaane vallas.
Tema lapsed tütar Linda, snd. 17. veebr. 1898 a. Pornuse v. surnud
18. mai 1899 a. Hallistes, maet. Halliste; 2) poeg Johannes, sünd
20. aug. 1900. a. Pornuse v.; 3.) poeg Osvald, sünd. 28. okt. 1904. a.
Tuhalaanes, surnud 4. nov. 1904 a. Tuhalaanes maet. Halliste;
Suremise aeg ning koht 4.) poeg Elmar, sünd. 22. mail 1906. a. Tuha-
laane vallas.
Matmisekoht
Parandatud "juulil" Õige sulgudes "186" mitte lugeda.
Tuhalaanes "30" juunil 1938.a.
Maavalitsus
Kaubandusosakond
11 detsembril 1940 a.
N 2529
Hans Grossi nahavabriku komissariks
ja H Grossi nahakaupluse usaldus-
meheks määratakse Juhan Kullama
Nimetatud usaldusmehele tehakse
asuda viibimata oma ülesannete
täitmisele
arvete käsutamise õigus
JKullamale on ettevõtete
V. Laante
Maavanem
kaubandusosakonna juhataja
ärakiri õige,
Revitent
alg kirja tagasi saanud.
Joh Kulla
Päevaraamatu nr: 3175
Kinn. raamatu nr
Mina, allakirjutanu, tõendan seega, et ma käesoleva
obligatsiooni järele kapitaalvõla ühes protsentidega kolman-
dalt isikult täielikult kätte olen saanud ja annan ühtlasi
selle obligatsiooni edasi, kõigi võlauskujale kuuluvate õigustega,
obligatsiooni valdaja omanduseks blancopealkirja põhjal.
Valgas, Märtsikuu 31. päeval 1930.a.
Selma-Alide Hendriku t. Pallon. Kui oma naise Selma-Alide
Hendriku tütre Pallon'i abikaasaliku nõuandjana: L. Pallon.
1930. aasta Märtsikuu 31. päeval. Not. Register Nr. 1350
kontor Vabaduse tänaval N6, tõendan, et eelseisva blancopeal-
kirja on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega alla
kirjutanud minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimsad
Eesti kodanikud - abielunaine Selma-Alide Hendriku
tütar Pallon ja tema abikaasalik nõuandja - tema mees
Leonhard Mihkli poeg Pallon, elukoht mõlemil Valgas,
Poska tänaval N2. Tempelmaksu võetud 85 senti ja aktil
markides kustutatud.
Mina, allakirjutanu, Artur-Karl Kokkult, käesoleva
obligatsiooni valdajana blancopealkirja põhjal annan
seega nõudmise ees selle obligatsiooni järgi ühes protsenti-
dega tingimusteta eesõiguse hüpoteegilise vanuses pandialu-
sele Suurepetre N 6 talukohale, kinnistu N 259, Peeter Kar-
jus'e poolt Valga notari Hans Tuul'e juures 26. novembril
1935.a. not. reg. N 2074 all väljaantud võlakohustuse põhjal
Eesti Maapanga kasuks kinnistatavale laenule neljatu-
hande (4000) krooni suuruses ühes protsentidega, kuludega
ja viivitusrahadega, arvates selle laenu kinnistamise silma-
pilgust, ja avaldam oma nõusoleku selle üle vastava
sissekande tegemiseks kinnistusregistris, kusjuures volitan
Valga notarit Hans Tuul´t selleks otstarbeks käesolevat
obligatsiooni pealkirjaga Viljandi Ringkonnakohtu Kinnistus-
iooni varustatult sellekohase peakirjaga nimetatud Kinnistusjaos_
kinnistusjaoskond
29 AUG. 1932
Täiteleht
Sissetuleku Nr
"13" augustil 1932 a.
Paide jaoskonna
rahukohtunik, läbivaadanud.
Maria Dreimann'i palve
nõudmise kindlustamise
üle Jaan Adamberg'i
vastu 3840 kr. - s.
suuruses,
kindlustada Maria Dreimann'i nõudmine Jaan
Adamberg'i vastu kolmetuhande (3000) krooni suu-
ruses summas märkuse sissekandusega Viljandi-
Pärnu Rahukogu kinnistusjaoskonnas peetavatesse
kinnistus raamatutesse, osasse, mis avatud Jaan
Adamberg´i kinnisvara Järvamaal, Käru vallas,
Jõekülas asuva "Lassoja" nr. 121, kinn. Nr. 4453
jaoks.
See otsus tuleb täita tsiviil kohtup. sead. §
27. augustil 1932a.
Otsuse täitmise panen Viljandi-Pärnu kinnistusjaoskonna
Ärakiri avaldusest
Kinn. aktilt obligatsioonist, mis ingrosseeritud 7 juulil 1923 a. Nr. 1213 all.
Eesti Panga Valga Osakond, kui käesoleva obligatsiooni
valdaja blanco pealkirja põhjal, seega annab nõudmise ees sel-
le obligatsiooni järele ühes protsentidega tingimusteta eesõiguse nõu-
de järjekorras (hüpoteegilise vanuse õiguse) pandialuse Suure-
petre Nr. 6 talu peale kinnistu Nr. 259 all, mis eraldatud
Valgamaal asuvast Jõgeveste mõisast, Eesti Maapanga poolt
lubatud laenule kahetuhande (2000) krooni suuruses ühes prot-
sentidega, kuludega ja viivitusrahadega.
Peale selle Eesti Panga Valga Osakond tõendab, et tema
käesoleva obligatsiooni järele kapitaalvõla ühes protsentidega
kolmandalt isikult täielikult on kätte saanud ja annab üht-
lasi selle obligatsiooni uuesti edasi kõigi võlauskujale kuulu-
vate õigustega, obligatsiooni valdaja omanduseks blanco peal-
kirja põhjal.
Avaldades oma nõusolekut kõige selle üle vastava sis-
sekande tegemiseks kinnistus raamatu registris, eelnimetatud
Suurepetre Nr. 6 talu osas kinnistu Nr. 259 all, volitab Eesti
Panga Valga Osakond Valga notari Hans Tuul't selleks ots-
tarbeks käesolevat obligatsiooni pealkirjaga Viljandi-Parnu
kinnistus jaoskonnale esitama ja sealt, varustatult vastava
pealkirjaga, tagasi saama.
Valgas. Märtsikuu 30 päeval 1928a.
Eesti Pank
Valga osakond: H. Sepp (allkiri) V. Süld (allkiri).
1928 aasta Märtsikuu 30 päeval. Not. Register Nr. 911.
kontor Vabaduse tänaval Nr. 6, tõendan, et eelseisva pealkirja
on minule tõestamiseks esitanud Eesti Panga Valga Osakonna
juhatus minule isiklikult tuntud õigus- ja teguvõimsate Eesti
kodanikkude juhataja Hans Andrese poja Sepp'a ja raamatu-
pidaja Valter Hansu poja Süld'i isikus, - elukoht mõlemil
Valgas: esimesel - Aia tänaval Nr. 16, ja teisel - Tähe tänaval
Nr. 4. - kes tegutseb Vabariigi Valitsuse poolt 28 juulil 1922a.
vastuvõetud ja "Riigi Teatajas" Nr. 98-1923a. avaldatud
Eesti Panga instruktsiooni põhjal, kus juures nimetatud
Hans Sepp esitas minule siin juures algkirjas volikirja, mis
väljaantud temale, kui Eesti Panga Valga Osakonna juhatajale,
1928 aasta peale Eesti Panga nimel - sama panga presiden-
dilt Jüri Jaakson´ilt ja sama panga direktori kohuste-
täitjalt Theodor Pielbaum´ilt ja mis avaldatud Tallinna
9. juulil tegime matka esimese öö laagripaigalt kuni
Tudusilla metsavahitaluni, kus ööbisime küünis. Läbi-
sime võrdlemisi raskeid ladusid ja Punasoo serva.
10. juulil liikusime Tudusilla metsavahi juurest Kõr-
ve (või oli se Kärja) metsavahini, kus ööbisime küünis.
Hommikupoolel uurisime Järvesoo järve, ülejäänud päeva
liikusime edasi lõuna poole.
11. juulil jõudksime edasi lõuna poole liikuda
Havioja kaldale. Liikusime seda uurides teda mööda
lõuna poole. Ööbisime metsas Havijõe kaldal.
12 juulil asusime teele Lohusuu suunas. Kuna
aga meil kaardileht otsa lõppes ja kohalikud ela-
nikud meid valesti juhatasid sattusime Mustvee teele
Pool tundi peale seda, kui me Võtikverest olime
läbi tulnud, toimus seal bandiitide kallaletung
Julgeolekuministeeriumi töötajale. Jõudsime Mustvees
se kella 11.30 paiku, kus meid õige varsti arre-
teeriti isiku kindlaks tegemiseks seoses Võtik-
veres toimunud kallaletungiga (selgituseles olgu mär-
gitud, et meid tegid eriti kahtlust äratavaks meie
jahipüssid ja binoklid). Viibisime järelvalve ja
juurdluse all 10 tundi, kuni 13. juuli ennelõu-
nani. Peale arusaamatuse lahendamist lasti meid
vabalt minna. 13 juulil sõitsime ühe juhusliku
autoga Jõgevale ja sealt diiselrongiga edasi
14. juulil täpsustasin koos Kalju Paaveri ja
Harry Lingiga men nende uurinugute tulemusi.
Olgu märgitud, et minul isiklikult mingit vahekor-
da Biolooga Instituudiga pole ja ma mingit tasu neilt selle
uurimismatka eest ei saanud
Palun lugeda minu komandeeringu ajale 8. - 14. juuli
ja tasuda mulle järgmiste sõidupiletite hind
2. juulil 1950
Sõit Tallinnast Tartu (komandeeringule (kuna suvel
elan põhiliselt vanemate juures Tallinnas) - rbl. 30.50
Sõit Tartust Kabala jaama 8. juulil
(sõidu algus viibis vihma tõttu) - rbl. 25.60
Sõit Jõgevalt Tartu 13. juulil (vahemaa
Mustvee Jõgeva läbisime juhusliku autaga) - rbl. 23.30
Sõit Tartust Tallinna koju peale esimese
mustandi valmimist.
rbl. 30.50
Kokku - rbl. 109.90
Kõik piletid on aruandele juurde lisatud ümbrikus
Komandeerimistunnistust mulle sekretär sm. Mälgu poolt
välja ei antud, kuid minu avaldus komandeeringu saa-
miseks on antud ära Kirjanike Liitu Tallinnas.
Augusti kuul viibisin sõjalise ettevalmistuse
laagris (koht salajane) ja peale seda lähen uuesti
ülikooli õpiguid jätkama alates 1. septembrist
Minu Tartu aadress on:
J. Kahk.
Näituse 7-15
või Hoiukassa arve
Hoiukassa nr. 6733 Tartus
arve nr. B 1259
Tartus, 26.III. 46.
E. Kirjanike Liidule, Tallinnas
Palun mulle saata kirjaniku Ed. Männiku
lühikest elulugu, mida soovitakse saada Lätis, kus
temast on midagi tõlgitud. Selle sissejuhatuseks
olla andmeid tarvis. Teil on olemas ankeedid.
Jään kindlasti ootama
Siis veel: Kui Liit saab Leedu Kirj. Liidu
häälekandjaid, ajakirja "Pergalé" ja nädallehte
"Literatura ir Menas", palun neid mulle lugemi-
seks ja refereerimiseks saata. Keegi Tallinnast
sõitja võiks kaasa tuua ja "Postimehe" toime-
tusse tuua
M. Pukits
EN Kirjanike Liidule.
Leidsin juhuslikult Teie aad-
ressi ajalehest ja luban ene-
sele mõni rida kirjutada,
nimelt
Läinud aasta lõpukuul
saatsin Liidu nimele kirja
milles palusin mind liidu
liikmeks wasta wõtta. Kuna
ma täpset aadressi ei tead-
nud, adresseerisin kirja
Kunstihoonesse, kus liit
oma üldkoosolekut pidas
Palun mulle teatada, kas
saite mu kirja kätte ja
jaatawal korral, missu-
guse otsuse tegite
lugupidawalt
20 I 46.
EN  Kirjanike Liidu luulesektsiooni
koosolek 4. sept. 1953
Päevakorras: 1) Juhan Schmuuli poeemi
"Mina - kommunistlik noor" arutelu
2) F.R. Kreutzwaldi juubeliga kaesolevad
1) Ai Retsenseerib V. Beekmann
Poeemi teema on suur - meie kommunist-
lik noorpõlv, kes karastus suure Isamaa sõja
tules. Poeem haarab, kisub kaara. Tema kujud
on tüüpilised, kannavad ja väljendavad oma
klassi taotlusi. On tabavalt, hästi, teravalt väl-
ja joonistatud. Kõige suurem kordaminek on
poeemi võitlev vorm, revolutsiooniline põlemine
sisemine parteilisus, mis annab teosele kuni wene
kõlaviisi.
Poeem jagunemine mitmesse ossa teatud teatud
katkendliukuse, kuid samuti mõjub ta tervikuna
Kõik kohad pole muidugi ühtlased, on ka kõrge
maid kohti ja puudust. Silma hakkab sepa kuju,
mis on iseendast hea - klassiteadliku kommunisti
kuju vajalik erriti alguses, kuid ta on liiga epi-
soodiline, lõpuks kus ta olnud, ta ainult vestleb
sõjameestega. Seetõttu on ta kunstilselt kahva-
Märkusi autorilt
1) Käsikiri on sm. A. Jakobson kahele korrale läbi luge
nud. Sm. Kõlli ühele korrale
2) Autor on parandusi teinud nende mõlemate juha
tuste järele, eriti A. Jakobsoni viimaseid märkusi arvestades
ja kustutused
3) Sinise pliiatsiga parandused ( e sm. Kõlli tehtud,
nagu ta ise ütles, sm. Jakobsoni nõusolekul.
4) Kustutuste ja paranduste läbi on mõned lüngad
tuntawad. Autor ei hakanud neid lõplikult siluma
(see oleks keegi redaktsioonitu töö) oletades, et ENV
Kirjanike Liidu referendi märkuste järele tuleks
antut märkusis veel parandusi teha, ja siis ta mak-
saks alles lõplik silumine ette võtta ja kogu käsi-
kiri lasta üles kirjutada. Nii et autor palub
leppida üska "kirju" manuskriptiga igasuguste
märkuste eest juba enne tänu avaldada
Siin juures esimesed 214 lehekülge
Kärknas, 29 VI. 29
V.a. sms.
Kuning või Sõmer,
kumb teist juhtub büroos töötama;
teine on vist kill suvepuhkusel, s.o. vihma
Palun küsida sms. Wiidingult (või kes suvel
tema asemel minu romaani "Suvise pööripäeva"
käsikirjast saata mulle (kõvasti tähitult)
umbes 100 leheküge, parandamiseks. Samuti
ka arutluskoosoleku stenogramm
Olen siin olnud lähedale 3 nädalat.
Selle jooksul on olnud kaks päev enam
vähem päikesepaistelised. Muidu aina valab
Adr. Kärkna posti agentur
Peedul, 7. juulil 1947.
V. lgp.
E N Kirjanike Liidu sekretärile
Paul Viidingule.
Saadan siinjuures Teile sihitult tagasi ENSV TeRK'i
Toompea Raviasutiste Valitsuse ülema poolt Teie
vahetalitusel väljaantud kaarti (väljaantud 11.mail
1946. a, kehtimise tähtaeg pikendatud kuni 31. 06. 1947)
mida mul ei möödunud aastal ega tänavu pole
õieti kasutada lastud. Juhin Teie tähelepanu
kõigepealt kahele asjaolule : 1) 11. mail 1946.a.
polnud ma teatavasti enam "Loomingu" vastutav
toimetaja, nagu on märgitud ambulat. kaardil
(kaardi nr. juurde märkimata), vaid olin
nimetatud kohalt vabastatud juba 31. märtsiks
1946. a., 2) teisena ei asenda see dokument
milgi juhul arstliku komisjoni otsust, mis oleks
õigustanud mind mulle puhkuse võimaldamise
asemel saatma Paldiski maantee nr. 52 - Vaimu-
haiglasse. Ühtlasi juhin Teie ja EN kirjanike
Liidu Presidiumi tähelepanu NSV Liidu Nõukogude
Kirjanduse Liidu peasekretäri sm. A. Fadejevi
kõnele Moskva pleenumil, millist kõnet esma-
kordselt lugesin ajaleles "Pravda" nr. 166 ja
nr. 167. Selles kõnes on täisti õige, nõukogu-
lik hinnang antud subjektiivse idealismi epi-
goonsusele, millist trendi "pühtognal nääi
kujul - ei tea kelle poolt? - on püütid
rakendada mulle ja mu abikaasale rani ja
EN Kirjanike Liidu Juhatusele
Seoses Üleliidulise põllumajanduse näitu-
se kandidaatide ülesseadmisega olen luba-
nud ENSV Riiklikule kirjastusele kirjuta-
da kaks olukirjeldust - ühe Kihnu kaluri-
kolhoosist "Partisan" ja teise Saaremaa-Sõrve
eesrindlikust kalurist sm Saarest. (Olukirjeldu-
sed antakse välja eribrošuurides). Seoses sellega
palun mind saata 8 VII kuni 15 VIII loomin-
gulisele komandeeringule Pärnumaale ja Saaremaale.
ja Harjumaale.
Aadu Hint
8. VII 1950.a.
toimunud ootamatu ja põhjaliku revisjonv aktid. Peab
nentima, et neis aktides tehakse noomitusi selles aktiga
avaldatakse noo sovhoosile noomitusi laokil raha raa-
mapidamise ja laomajanduse eest, kuid revisjoni põ
laomees
materjalidest ei piisanud isegi Baranovi kohtu alla
andmiseks. Revisjoniakti eksemplar peaks olema ministee-
riumi seltsimeeltel kaasas pa. Asjast huvitatuid palun
tutvuda sellega, niiöelda puid tootmist katkestamata
Revisjonil oli pr kahtlemata praktiline väär esiteks - ta
avas ministeeriumi silmad, kes oli Udevat harjunud pida-
ma mustermajandiks, teiseks ta puhastas Udeva
sovhoosi kaadrit mõnevõrra sovhoosi nõrkadest
kaadrit. Tegelikku Ent, rõhutan veelkord, kahjustuse
vöi kuritarvidus kriminaalvastutusele kedagi Udeva
töötajatest ei võetud? Miks, lubage küsida, üldistab
Egon Rannet siis sovhoosi allakäiku, sedagi üleliidulise
edetabeli piirides, mingisuguse lurjuste organiseeritud
omavad
grupi kahjurliku tegevusena, kes tundub teguts koguni
omavad organiseeritud seose, vähemalt Ludvig Tamm-
järve unenägudes. Ma usun, et autor oleks jõudnud
objektiivsele üldistusele lähemale kui ta lisaks laom
kas raamatupidamise ja laomajanduse ja kaadri
ana puudustele oleks sügavamalt analüüsinud loom
söödavarumise olev puuduse põhjuseid antud aastal
ja mitte ainult se ühe sovhoosi raamides, väid Äär
misel puhul ühest ulatuses. Võib arvata
et isegi osavõtt ministeeriumi kolleegiumi st eeistungist
näidanud
oleks avanud autorile üldise laiema pildi üldise seisu-
korra. avan nende põhjuste juuri.
Vaatleme episoodi kus autor astub üle köigist olukir-
dokumentaalse žanri normatiividest. III osas lhk 1312 kuni
1326 kirjeldatakse võitööstuse rõõvimist ja bandiitide jälgimist
sm. Rosentali, Paukku, Saare, Oja ja Lambakahara osavõtul
Te kindlasti mäletate kuidas Paukku Rosental nad ettenägeli-
kult leiavad bandiitide jäljed, kuidas Rosental avastab röö-
vitud võikastide laadungi, kuidas ta laseb ennast haueks
vedada bandiitide poolt küüni riputatud kasukast ja tulis-
tab selle sõelapõhjaks, kuidas Oja avastab uued jäljed, kui-
das Paukku kihutab hobust, kuidas nad ühiselt kuulavad
üle bandiitide naisabilist ja Lambakahar kelle Lamba