Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
wõi surma puhul, palun
koraltage see nähtus vilets
seisu kort.
palun lasge suhkur vaba
müügile. suhkurt on meile
küll. Kuitagi ei saa selle.
VABADUSSÕJA AJALOO KOMITEE
TÖÖKOMISJON
TALLINN, 14.11.39.
Härra kolonel A. Tilgre,
ligi olevalt saadan prof. J. Uluotsale tutru
miseks ühe eks. "Eesti Vabadussõda 1918-1920
II kõidet, mida polun minule tagasi saata.
Ühtlasi palun küsida härra prof. J. Uluotsa
arvamust juuresoleva teksti kavandi kohta.
Informatsiooniks teatan, et ajaloo II köidet
asutakse käesoleval nädalal kõite 1000eks.
Raamatu laialisaatmisega kavatsen algust
teha 10. dets. paiku, mis ajaks valmivad
ka esinduseksemplarid Vabariigi Presi-
dendi ja Sõjavagede Ülemjuhata ning
Vabariigi Valitsuse liikmete jaoks.
Teie M Kattai, kol.
Saadud "16". IX 1937. a.
Lauajuhend nr. 199.
Teie kõrge
kõrguse ja aususe ees, ja ei ole
mitte seda väärt, aga teie lahkus
kallis Riigi Isa, on nii suur
oma rahva vastu annaks Jumal
teile tervist õnne et ikka kaua
püsiksite Riigi Isaks ja Hoidjaks
kes mitte oma kasu peale ei waata
waid oma riigi ja tuleviku
peale oma sihti rajab, tulewik
on meie noorpõlv ehk meie lapsed
kätte usaldud kasvatada et nad
mulle küll raskhust ja viletsust
Saadud "10. IX 1937a.
Lauajuhend nr. 188.
9 / IX 37
Linda Sepp, elukoht Tallin-
nas Graniidi N 10, krt. 5
Minu mees August Sepp, kes sai
Rakwere Ringkonnakohtu otsusega 25. sep-
tembrist 1935 a. KrS. § 577 põhjal süüdi
mõistetud ja karistatud ühe aasta
wangimajaga, on armuandmise
palwega esinenud. Ta sai wahi alla
wõetud 15. mail s. a., kuid nüüd
on ta haige ja asub Keskwangla
haiglas Tal on maowähk ja
arsti arwates ei ole see parandataw,
mille tõttu tema surm on ainult
päewade küsimus
Palun Teid, Härra Riigiwanem,
minu mehe palwe erikorralduse
põhjal läbi waadata lasta ja lubada
minu mehele tema wiimased päewad
kodus mööda saata.
Linda Sepp.
PARODOS G-VÉ 16
KAUNAS
LITHUANIE
18. 1. 32
Armas sõber /
Tänan Sind südamest pildi edasi-
saatmise eest ja palun härra Riigivanemat
minu nimel tänada minule ülesnäidatud
lahkuse eest.
Dekoratsioonide asjus, millest meil jutt
oli Jõulu aeg, olen siin katsunud pinda
sondeerida. Mulle paistab, et väljavaated
on hääd. Kuna siin aga ei soovita, et
üleandjaks oleks sekretär, siis on tõe-
näolik, et andmisega viivitatakse kuni
uus saadik nimetatud. Arvan, et see
lähemas tulevikus sünnib. Põhjus on
arusaadav. Uuel saadikul oleks, muidugi,
armas samas  sõbraliku toiminguga
alustada oma tööd uuel kohal
Loomulikult ei ole mulle antud
ega ole ma ka küsinud, ametlikke
lubadusi selles asjas.
Lätlased ujutavad siin seltskonda üle
oma kolme Tähega. Parimate tervitustega
sulle ja abikaasale
Lhk. 8
Vorm 12.
ettepanek valida Ojasonn Hilda kolhoosi arvepida-
jaks sm Liivo, Väino asemele, kes ei olnud selle
kohale sobiv. Otsustati: Ojassonn Hilda vastu võtta
kolhoosi arveametnikuks.
Läbirääkimiste all võttis sõna sm Vesik,
tema Kuressaares käimise tasu kohta. Koosolek
otsustas talle mitte mingisugust tasu maksta.
Sõna võttis sm. Niitmäe Ants soovitades iga
kolhoosiliikmeil üles märkida igal endale
oma päevase töönormi.
Petrooli ja määrdeõlisid otsustati tuua
niipea kui võimalik.
Valla T/K esimees tegi ettepaneku suu-
nata kalurid merele
(Niitmäe) A. Niitmäe
(Ojasson)
1. Niitmäe, A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem.
3. Tiivits, D. D. Tiivits 4. Täll J.
5. Kaare, L. LKaare 6. Norman, A. A. Norman
7. Sutt, M. M Sutt. 8. Sepp, M. M. Sepp.
9. Alas, J. J Alas 10. Liivo, V. V. Liivo
11. Saun, J. J Saun
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 19. juunil 1949.a
Koosoleku avas kolhoosi esimees sm. Saun, Jakob.
Koosoleku juhatajaks valiti sm. Saun ja protokol-
lijaks Sutt, Toomas.
koosolek algas 13 00
lõppes. 15 00
1) Kolhoosi heinapanipaikade küsimus.
2) Piimamaja remondi ja sisustuse küsimus.
3) Riigitagavara heinamaade kolhoosile
kasutamise küsimus.
4) Revisjon komisjoni ümbervalimine.
5) Läbirääkimised.
Heina panipaikade küsimus teeb ette
paneku Oad, Jüri, et tema juurde paigutada
20 koormat, Vesiku juurde 50 koormat Poll, Feodori
juurde 50 koormat. Tiivits, Danieli juurde 50 koor-
mat. Ja ka Oad Jüri juures asuva poolikul elu-
maja otsustakse jätta panipaigaks.
Lhk. 6
põllupidajate ja kalurite ühise koostöö saavutamine,
mis kindlustab kolhoosile jõukusele
On olnud juhtunud nähteid kus eratalunike kari
kahjustab kolhoosi põlde. Zootehnik Nõu paneb kolhoosi
juhatusele ette astuda samme sellise nähte kõrvalda-
miseks, kuusjuures iga kolhoosi liige on kohus-
tatud kaitsma meie ühisvara.
Ka kolhoos peab kaitsma oma karja ja
hoidma neid kahju tekitamast ühis ja üksik
talunikke põldudelt.
Lülivanema Tiivits´i lüli tööline Oad ei
oma veel arusaamist ühispõldudest viies seem-
ne ülejäägi, peale isiklike endiste põldude
täiskülvamist koju tagasi. Ent laenu
teel suutis kolhoos siiski põllud täis kül-
vata. Kolhoosi esimees valgustab sm Oadi
sabataažlikku naeruväärset tegevust.
Tekkis ainult küsimus aiaparandus-
tööde töötasu ja materjali kohta, selgub et
aiaparandus töötasu arvestatakse normipäeva-
des, kuna materjalina tuleb kasutada
puitmaterjali ja olemasolevat vana kuna
puudub kapital uue muretsemiseks.
Lammaste karjatamiseks kasutatakse
edasi külakorda.
Sõna võttis kolhoosi esimees sm. Saun
hoiatades kolhoosnikke loomadele karjatami-
se eest. heinamaal ja põllupeenrail, mis võib
tingida eelseisval talvel heinapuudust.
Sm. Oad esitab küsimuse, kas saab
noorlooma täiskasvunuga vahetada, selgus
aga et ei saa, sest noorloomaks ei loeta tiinet
mullikat.
(Nõu)
(Nau)
1. Niitmäe A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem
3. Täll,  4. Tiivits, D. D. Tiivits
5. Kaare, L. LKaare 6. Norman A. A. Norman.
7. Sutt, M. M Sutt. 8. Alas, J. J Alas
9. Saun, J. J Saun 10. Liivo, V. V. Liivo
11. Sepp, M. M. Sepp
Lhk. 23.
kakuam. Ehitada suur kakuami paat, tellida mootor
ja rakendada kalurid kalu püüdma mehhaniseeri-
tud püünistega, kuna Ruhnu ümber mere on
rohkearvuliselt vääriskala.
Otsustati tellida 150 siiavõrku 50 kg õnge
nööri 20.000 õnge ja hülge püsside saamiseks
astuda ühendusse miilitsa jaoskonnaga.
Sõna võtis sm. Veskis selgitades rahvale sei-
nalehe toimetuse liikmete valimi ja nime vali
misest.
kanditaatideks esitati Priske A 11 häält
Rooslaid  M 24 ühel häälel
Sutt G 21 häält
Reinem E. 12 häält
Bordjuk L 1 hääl
Ojasson H 24 häält
Sutt E 23 häält
Seega otsustati vastutavaks toimetajaks
Reinem E. toimetuse liikmeiks Rooslaid M.
Sutt G. Sutt E ja Ojasson H.
Nimeks "Murdlaine"
Koosolek kuulanud ära Vesiku aval-
dusse lahkumiseks kolhoosist põhjusel, et
tahab minna elama Kihnu saarele.
Koosolek otsustas lubada lahkuda sm.
Vesikut kolhoosist, ainult sellel tingimuse
kui ta tasub ära oma riigi kohustused
mida ta võlgneb riigile.
Traktori muretsemiseks kolhoosi võttis sõna
sm. Kipper, et kolhoosi "Ruhnule" on määruse alu-
sel lubatud isiklik traktor, mida kolhoosil on vaja
sest puudub võimalus laenutada traktorid MTJ.
Veel selgitas juhatuse esimees traktori täht-
susest, mis säästab meil rohkesti töökäsi ja
võimaldab meestel käia merel.
Koosolek otsustas osta traktori koos haakriis-
tadega ja selleks teha laenu.
Meieri kursustele saatmiseks võttis sõna
sm. Õue selgitades rahvale meierei tähtsusest
mehhaniseeritud jõul.
Kursustele otsati saata Liivo. V. ja anda
talle luba lahkuda kolhoosist.
(Sutt) G. Sutt
(Ojassonn)
1) Niitmäe Ants A. Niitmäe 6) Normann Al-der. A. Norman
2) Reinem Elfriide EReinem 7) Sutt Melania M Sutt.
3) Tiivits, Daniel 8) Sepp. Marta M Sepp
4) Täll Jakob. 9) Alas Juuli J Alas
5) Kaare, Leonid. LKaare 10) Liivo, Väino V. Liivo
11) Saun, Jakob
J. Saun
Lhk. 26
perekonnaseisu ametnik.
Otsustati läbiarutada öövahi vabastamise küsi
mus juhatuse koosolekul.
Ühel häälel võeti uuteks kolhoosi liik-
meks Tiivits Anna, Poll Pauliine.
Koosolek kuulanud ära sm. Sarapuu
Mihkli, Priske, Augusti ja Rea, Leida lahku-
mis palve kolhoosist, otsustas mitte rahulda-
da, sest saarelt ei saa talvel lahkuda.
Sõna võttis niilitsavolinik Kukk mai-
nides kui lahkute kolhoosist peate kahe
nädala jooksul ka saarelt lahkuda
koosoleku juhataja
(Reinem)
protokolli kinnitajad:
1) Niitmäe A. Niitmäe 7) Saun. J Saun
2) Alas J Alas 8) Normann A. Norman.
3) Reinem EReinem 9) Kaare LKaare
4) Sepp. M. Sepp 10) Tiivits D. Tiivits
5) Sutt. M Sutt. 11) Täll.
6) Liivo V. Liivo
üle mis peeti 27 dets. 1949.a.
Peale kolhoosi liikmete võttis väljas poolt
koosolekust osa valla Täitevkomitee esimees sm.
Kipper Reet. miilitsavolinik Kukk.
Koosoleku avas sm. Sutt. Koosoleku
juhatajaks valiti ühel häälel Poll, Pauliine
protokollijaks. Niitmäe Ants.
koosolek algas. 7 25
lõppes: 9 40
1) Saaremaa Täitev Komitee Otsus 373.
2) Uute liikmete vastu võtmine
3) Läbirääkimised.
Koosolek kuulanud ära Saaremaa
Täitev Komitee Otsuse 373 Kärla valla kolhoos
"Kalevipoeg" esinenud vigade ja puudus-
te üle.
sm. Kipper mainides et kolhoos: Ruh-
nus esinevad samuti vead, millest tuleb
kõrvale hoiduda, nagu vili on siimaani
veel puhastamata, põllumajanduslik
inventar on endiste peremeeste käes.
Lhk. 2
saar, Julius, Leas, Nikolai ja Sutt, Maria
Edasi tekkis mõtte vahetusi selle üle, kumb
artell asutada, kas põllumajanduslik voi kalu-
ri oma, sellal alal tegi selgitustööd partei esin-
daja sm. Peter. Koosolek otsustas asutada põllu-
majanduslikku artelli koos kalapüügi brigaadi-
Edasi luges partei esindaja sm. Peter ette põllu-
majandusliku artelli põhikirja rahvale tutvus-
tamiseks, mis tekkitas elavat mõttevahetust.
Üldkoosolekul otsustati vastu võtta ette loe-
tud Võru valla Väimla küla Akateemik Viljam-
si nimelise kolhoosi põhikiri alusena.
Üldkoosolekul otsustati ühel häälel võtta
asutava kolhoosi nimeks "Ruhnu"
Artelli juhatus valiti viieliikmeline
Kandidaatideks esimehe kohale seati sm-d
Reinem, Bernhard, Saun, Jakob, Niitmäe, Ants
Sutt, Georg, Põld, Nadežda.
Ühel häälel võeti vastu kolhoosi esimeheks
Saun Jakob Mihkli p.
Juhatuse liikmeks valiti Niitmäe, Ants,
Sutt, Georg, Põld, Nadežda ja Reinem, Bernhard.
Revisjonikomisjoni kandidaatideks esitati: Sutt, Johan-
nes, Täll, Jakob, Aavik, Hermiine. Ühel häälel võeti vastu
revisjoni-komisjoni Täll, Jakob, Sutt, Johannes ja Haavik,
Hermiine. Revisjonikomisjoni esimeheks Sutt, Johannes.
Isikliku aiamaa suuruseks sooviti 0,40 ha.
Loomi isiklikuks kasutamiseks otsustati jätta üks lehm
ja üks mullikas kaks siga ja neli lammast.
Järgmiseks selgitati küsimus ühistava vara kohta,
mida tuleb ühistada.
Veel anti juhtnööre kolhoosi juhatajale praktili-
se töö suhtes, nagu kevadkülvi töö teostamiseks.
Koosoleku juhataja:  (Priske)
Protokolli kirjutaja: EReinem
1. Niitmäe, Ants. A. Niitmäe
2. Reinem, E. EReinem
3. Tiivits, D. D. Tiivits
4. Täll, J.
5. Kaare, L. LKaare
6. Norman, A. A. Norman.
7. Sutt, M. M Sutt.
8. Alas, J. J Alas
9. Sepp, M. M Sepp
10. Liivo, V. V. Liivo
Lhk. 15
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoos-
oleku üle mis peeti 21 augustil 1949 a.
Koosoleku avas juhatuse esimees sm Saun
Koosoleku juhatajaks valiti ühel häälel
Sutt Johannes, protokollijaks Anger,
Vaike.
koosolek algas 11 25
lõppes 2 40
1) koosoleku rakendamine
2) jagamata fondi % kinnitamine
3) Revisjon komisjoni muutmine
5) avansi % kinnitamine
6) Läbirääkimised.
4) Laohoidja kinnitamine.
Ülal tahendatud päevakord võeti
koosoleku poolt ühel häälel vastu.
Jagamata fondi % kinnitati neile
kes tasusid 20 rubla sisseastumis maksu
eraldada 30% aga neile kes tasusid 40 rbl
50% eraldada jagamata fondi kolekti-
viseeritud üldsummast.
Ühel häälel kinnitati laohoidjaks Laase, Jaan
15 päeva kuus.
Rahalist avansi otsustati anda 20% väljateeni-
tud tööpäevade arvust.
Koosolek kuulanud ära revisjonikomisjo-
ni esimehe sm. Täll jakobi ja liikme Reinem
Elfriide lahkumise palve.
Koosolek otsustas vabastada Täll, Jakobi
tema tervisliku seisukorra pärast ja uueks
revisjoni komisjoni esimeheks valiti Sutt
Eliisabeth Jaani t. Ning Reinem vabastada
sest ta on ebaseaduslikult sest isa on juha-
tuse esimees, uueks liikmeks valiti Kaare,
Leonid.
Koosolek kuulanud ära Vahter Ida
lahkumispalve kolhoosist. Põhjendades
sellega et ta tervislik seisukord ei
luba niiske kliima tõttu elada
Ruhnus, tahab sõita kusagile
kaugemale kus kliima on tema
tervisele parem, ravile.
Et aga Vahtril puudub arsti tõend
Lhk. 7
Kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku üle mis pee-
ti 2 juunil 1949.a
Koosoleku avas kolhoosi esimees sm.
Saun Jakob.
Koosoleku juhatajaks valiti Niitmäe,
Ants, protokollijaks Ojasson, Hilda.
Koosolek algas 20 30
lõppes 22 00
1) Kolhoosi lehmade kokkuvõtmine, karja-
koplite moodustamine.
2) Lehmalüpsjate määramine.
3) Juhatuse kontori küsimuse.
4) Laasen, Vilma sanitariks määramine.
5) Kolhoosi arveametniku määramine.
Koosolek kuulanud ära juhataja . sm, Sau-
na ettepaneku kolhoosi lehmade kokkuvõt-
Otsustati: Lehmad kokku võtta ühiskarja-
maale 3 juunist alatest -
Koosolek kinnitas lehmalüpsjate kohale
1) Niitmäe, Linda
2) Täll, Ell
3) Poll, Rosalie
4) Liivo Pauliine.
Kuna endine karjafarmi juhataja soovib kol-
hoosist lahkuda otsustati tema kohale määrata
Niitmäe, Linda.
Koosolek kuulanud ära sm. Sauna ette-
panek kolhoosi kontori ruumide valmistamise
ja kordaseadmise kohta.
Läbirääkimine sm. Priskega vaheseina jaoks
vajalike laudade andmise kohta ja sm. Sule
käest võtta valmistehtud valmistehtud veranda
akna raamistik.
Otsustati: üle võtta sm. Sule käest valmistehtud
verandaakna raamistik ja sm. Priske on nõus
andma oma käest lauad ja kolhoosi kontor teha
Blomi majja.
Koosolek kuulanud ära Laasen, Vilma
sanitaariks määramise kohta. Koosolek otsus-
tas vabastada Laasen kolhoosi tööst, põhjusel, et
läheb õppima sanitaariks.
Kuulati: sm Niitmäe, Antsu ettepanek,
Lhk. 3
Kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku üle mis
peeti 10 mail 1949.a Ruhnu klubi ruumes
Koosoleku avas kolhoosi esimees sm. Saun,
Jakob. Koosoleku juhatajaks valiti sm. Nõu,
protokollijaks Nau.
Koosolek algas 9/00
lõppes
1) Kolhoosi asutamise koosolekul puudu-
mata jäänud küsimuste lahendamine
2) Töönormide kinnitamine
3) Kevadkülvi küsimus ja taliviljamaade
mõõtja
4) Individuaalaiamaade küsimus.
5) Brigaadide ja lülide moodustamine
6) arvepidaja küsimus.
Ülaltähendatud päevakord võeti ühel
häälel vastu.
Agronom sm. Liiv selgitas lähemalt in-
dividuaalaiamaa suuruse küsimust, tehes
ettepaneku leida sobiv ala ühist põllust
aiamaaks, mis oleks küllaldane. Asustamiskoosolekul
otsustatud 0,4 ha ei piisa, kuna suured hoonestatud
õuemaad ei kõlba harimiseks.
Üldkoosolekul otsustati individuaal aiamaaks
kasutamisele võtta maaala 0,25-06 ha-ni.
Üldkoosolekul valiti kolhoosi põhikarjale alla
kirjutama järgmised isikud.
1) Niitmäe, Ants 6) Normann Al-der
2) Reinem Elfriide 7) Sutt, Melania
3) Tiivits, Daniel 8) Alas, Juuli
4) Täll, Jakob 9) Sepp, Marta
5) Kaare, Leonid. 10) Liivo, Väino.
11) Saun Jakob.
Kolektiiviseerimiskomisjoni valiti järgmised:
1) Saun, Jakob 4) Sutt, Georg
2) Niitmäe, Ants 5) Aavik, Hermiine.
3) Sutt, Johannes.
Kolhoosi üldkoosolek kinnitas töönormid
kolhoosi juhatuse protokoll nr. 3 lisa nr.1 alu-
sel.
Üldkoosolek kinnitas juhatuse otsuse proto-
kollis nr 3 punkt nr. 3 mille kohaselt kevad-
külv teostatakse ühistöö korras. Taliviljamaa
de mõõtjaks valiti Normann Al-der.
Üldkoosoleku otsuse kohaselt eraldatakse
Lhk. 9
Koosolek kuulanud ära sm. Sauna ettepaneku
et halbade hilmaga ilmadega paigudada loomad
Haggsi, Jonsi ja Mairoosi karjalautadesse, mida
koosolek otsusta ühel häälel.
Riigi reservis olev heinamaa küsimuse suhtes
teeb kolhoosi esimees ettepaneku et lehm on
kõige suurem sissetuleku allikas ja vastavalt
sellele tuleb meil suurendada söödabaasi. Et
meil tuleb võtta riigi reservist heinamaad
kolhoosi kasutusse, mida kolhoosi koosolek otsus-
tas ühel häälel.
Revisjonikomisjoni kanditaadiks esitatak-
se Oad, Jüri, Reinem, Elfriide ja Täll, E. Jakob.
Ühel häälel otsustati revisjonikomisjoni
liikmeks Oad, Jüri, Reinem, Elfriide ja Täll,
Jakob.
Viienda päevakorra punkti all arutati
loomakarjasse töötasu maksmist kolhoosnike loo-
made karjatamise eest. Koosolek otsustas et iga
kolhoosi talu tasub kokkuleppel kolhoosi karja-
sega natuuras ehk rahas, kes ei tasu kar-
jatamise eest sellest kolhoosi perelt arvestak-
se maha üks tööpäev iga karjatamise kuu
(Saun) J Saun
(Sutt).
3. Tiivits, D. D. Tiivits 4. Täll, J.
5. Norman, A. A. Norman 6. Kaare, L. LKaare
7. Sepp, M. M. Sepp. 8. Sutt, M. M Sutt.
9. Alas, J. J Alas 10. Saun, J. J Saun
11. Liivo, V. V. Liivo
Ruhnu valla kolhoos: Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 10 juulil 1949.a
Koosoleku avas sm. Saun Jakob, koos-
oleku juhatajaks valiti Saun Jakob, protokol-
lijaks Reinem, Elfriide
kell. 18 00.
lõppes 21.30
1) Uute liikmete vastuvõtmine
2) Heinatöö hoogustamine
Punkt esimese all märgitud uute liik-
mete vastuvõtmine jäi ära kuna polnud
vastu arv liikmeid kohal.
Heinatöö hoogustamise alal võeti elavalt
sõna kuna Ruhnu saarel heinatöö arusaa-
mata põhjusel lonkab selgitava sõnavõtuga
esines kolhoosi juhataja sm. Saun toonida-
des, et varane hein on täisväärtuslik.
Järgmisena võttis sõna sm. Sutt E. väitis
et kolhoosi töö sellepärast lonkab et kolhoosi esimees
käib läbi töölis-teenistujatega see tõttu rahva
töötahe on ära.
Lhk. 10
Sõna võttis miilitsavolinik sm. Urb, seletades et tema
on kindlasti see sellega läbi käia ei tohi aga kui Kih-
nust tulevad kalurid pussiga ähvardavad kolhoosi esi-
meest, siis nendega peab läbikäima.
Otsusti rangelt kontrollida heinatöö käiku ja raken-
dada karmid abinõud heina õigeaegseks karistami
Vaidlusesses läksid sm. Oad, Jüri ja miilitsavoli-
nik sm.Urbiga kuna Oad seletas, et tema teeb
heina ainult sm. Urbiga seletavale sõnavõtule sm.
Oad nimetas miilitsavolinikku valelikuks.
Läbirääkimiste all otsustas lähemalt niita
lubada väljaspoolt lüli kooseisu väiksete laste-
ga emad ja kalurid kui tulevad merelt.
Allaealised rakendada kergematele töödele
nagu kartulite puhastamine umbrohust jne.
Isikliku heina suhtes otsustati, kuna Ruh-
nus on väga palju põllupeendraid ja kraavi-
kaldaid, mida kolhoosi tööna on raske arvesta-
da, anda kasutada inimestele isiklikuks hei-
naks, kui kolhoosi plaan on täidetud ja
ületatud.
Kastreeritud täkkude hoolitsuse ja jalu-
tuse eest otsusti arvestada kolm tundi päe-
vas tasu. ja rehade tegemise eest määra-
ta kahe reha tegemise eest ühe toopäeva
(Reinem) EReinem
EReinem.
Lhk. 21
mida koosolek ühel häälel otsustas.
Maakorraldaja sm. Tann selgitas individuaal
aiamaad seaduses ette nähtud 0,15 ha riigiteenis-
tujatele. Üldkoosolek andis nõusoleku järg-
mistele isikutele:
1) Sergei Solonenko. 2) Floriida Roosenberg
3) Korbov 4) Urb Bernhard.
(Sutt) G Sutt
1) Niitmäe Ants A. Niitmäe 7) Reinem Elfriide EReinem
2) Tiivits Daniel D. Tiivits 8) Täll Jakob
3) Normann Al-der. A. Norman 9) Kaare Leonid LKaare
4. Sutt Melania M Sutt. 10) Sepp Marta M. Sepp
5) Alas Juuliana, J Alas 11) Liivo Väino. V. Liivo
6) Saun Jakob. JSaun
Ruhnu valla kolhoos: "Ruhnu" üldkoosoleku üle
mis peeti 28 septembril 1949.a
Koosoleku avas Sutt. Johannes. koosoleku juha-
tajaks valiti ühel häälel Sutt, Johannes protokollijaks
Niitmäe Ants.
Väljaspoolt võtsid koosolekust osa Tamm, Loode
Eenma, Aavik, Maikov, Raud ja Kipper.
koosolek algas 9 10
lõppes. 11 25
1) Revisjonkomisjoni aruanne
2) söödabilansi kinnitamine
3) sanitarkapi ostmine.
4) tõuloomade ost.
Ülal tähendatud päevakord võeti koosoleku
poolt ühel häälel vastu.
Koosolek kuulanud ära revisjonkomisjoni
aruande arvepidamise revideerimise kohta, mil-
le üldkoosolek kinnitas esitatud kujul.
Lhk. 16
tervisliku seisukorra kohta, ei annud
koosolek nõusolekut.
( Sutt) G. Sutt
(Anger) VAnger
5. Norman, A. A. Norman. 6. Kaare, L. LKaare
7. Sutt, M. M Sutt. 8. Sepp, M. M. Sepp
9. Alas, J. J Alas. 10. Liivo, V. V. Liivo
üle mis peeti 30 augustil 1949.a.
Väljaspoolt võttis koosolekust osa sm-d
Jürisson, Karamokin, Loode, Aas, Knuut ja Koel.
Koosoleku avas Juhatuse esimees sm
Saun.
Koosoleku juhatajaks valiti Sutt. proto-
kollijaks Anger.
koosolek algus kell 9
lõppes. 11.40
1) Koosoleku rakendamine
2) Uute liimete vastu võtmine.
3) töö organiseerimisest kolhoosis.
poolt esitatud kujul vastu.
Kuulati ära sm- Priske, Augusti kolhoosi
sisseastumis avaldust, mille selgituseks võttis
sõna sm. Jürisson, mainides et Priske on
tuletorni teenistuja ja vabal ajal tahab
Lhk. 18
Protokoll nr 11.
Kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku üle, mis peeti
30. aug. 1949. a.
Koosoleku avas sm. Saun Jakob.
Koosoleku juhatajaks valiti Sutt Georg. Protokolijaks
Anger Vaike.
Koosolek algas: 19 10
Lõppes: 22.50
3. Põllumajandus brigaadi ja lülide kinnitamine
4. Uue karjafarmi juhataja kinnitamine.
5. Läbirääkimised.
Ülal tähendatud päevakord võeti ühel hää-
lel vastu.
Uuteks kolhoosi liikmeteks võeti vastu ühel
häälel: Poll Eevald, Leas Theodor, Ojasson Hilda,
Sutt Mariia, Liivo Pauliine, Leas Eliisabet, Jürissaar
Liine, Kipasto Anete, Rea Leida, Rooslaid Mariina.
ja Põld, Albert.
Põllumajandus brigaad võeti vastu esitatud
kujul. I lüli kinnitati esitatud kujul. II lüll kinnitati
esitatud esitatud kujul. III lüli kinnitati esitatud
kujul.
Ühel häälel kinnitati üldkoosoleku poolt uus
farmijuhataja Põld Nadežda
Koosoleku kuulanud ära sm. Sauna lahkumis
palve kolhoosi esimehe kohalt otsustas vabastada
sm. Sauna põhjusel, et ei ole suuteline juhtima
kolhoosi tööd.
Uueks esimeheks valiti ühel häälel sm. Sutt
Johannes Mihkli p. ja anti talle esimehe allkirja
õigus kõigis rahalistes dokumentides majandus-
operatsioonidel. Teine allkirja õigus arvepidaja
Anger Vaikele.
Koosoleku juhataja (Sutt) G. Sutt
Protokollija (Anger) VAnger
1. Niitmäe, Ants A. Niiitmäe
2. Reinem, Elli EReinem
3. Tiivits, Daniel D. Tiivits
4. Täll, Jakob
5. Kaare, Leonid LKaare
6. Norman, Al-der A. Norman
7. Sutt, Melaania M Sutt.
8. Alas, Juuli J Alas
9. Sepp, Marta M. Sepp
10. Liivo, Väino V. Liivo
11. Saun, Jakob J. Saun
Lhk. 24
Ruhnu valla kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 22 novembril 1949.a.
Koosoleku avas Sutt, Johannes, koosoleku
juhatajaks valiti Laos, Georg protokollijaks Niit-
mäe Ants.
koosolek algas 19 30
1) Uute liikmete vastu võtmine.
2) Lüpsja- ja vasikatalitaja kinnitamine
3) Ellerbus, Salme päevade arutamine.
5) Paatide tegemine ja kakuami
Koosolek otsustas ühel häälel vastu
võtta kolhoosi liikmeks. Normann Eliisa-
beth.
Lüpsja Laasen, Anna ja vasika talitaja
Sutt. Maria kinnitati ühel häälel.
Tallimeesteks kinnistati Tiivits, Põld,
Sutt. E. J. Suun.
Lammaste ja sigade ning kanade
talitajaks ühel häälel Normann, Eliisabeth.
Ellerbush, Salmele otsustas koosolek vasikate
karjatamise 32 päeva eest 18 normipäeva
Koosolek kuulanud ära Laasen, Anna avalduse
lehma vahetamise kohta.
Sõna võttis sõna Laasen, Anna selgitades, et
temal on mullikas poeginud mida põhikir-
jas alusel ei tohi olla paludes et kolhoos vahe-
taks tema lehma mullika vastu või ostab
Koosolek otsustas vahetada Laaseni lehma
mullika vastu.
Sm. Sutt, Georg selgitas kolhoosi liikmetele
kalapüüniste kalapüüniste ja paatide
muretsemisega seosolevaid küsimisi.
Koosolek otsustas ühel häälel ehitada eelole-
val talvel kaks uut kalapaati mis üks kakua-
mi jaoks samuti otsustas üldkoosolek muretse-
da 1950.a kevadiseks püügihooojaks kaks räime
"Kakuami"
Kartuli võtmise tööpäevade arveldamise
kohta otsustas koosolek ühel häälel 1 ts kar-
tuli võtmise eest. O,90 tööjoudlus päeva.
abistada kolhoosi põldudel, kuna tema abi-
kaasa töötab kolhoosis.
Tekkis sõnavahetusi sm. Priske ebaseadus-
liku käitumise kohta sm. Priske võttis omaks
osa enda poolt tehtud vigu.
Koosolek otsustas sm. Priske vastu võtta
kolhoosi liikmeks.
Uueks kolhoosi liikmeks võeti veel
Laasin Maria ühel häälel.
Sõna võttis kolhoosi esimees sm. Saun,
Jakob ja andis aru kogu kolhoosi tege-
vusest ja selgitades kogu saarel tekkinud vigu
Töö paremaks organiseerimiseks märkis sm.
Saun et rahval puudub töötahe mille
all lonkob kogu kolhoosi töö. Oma ja
brigadiiri nõrga juhtimise tõttu.
Selgitades aga meil on ka eesrind-
like töölisi nagu Poll Feodor.
Sõna võttis sm. Niitmäe andes aru
kolhoosi loomakasvatus farmi tööst. sm. Niit
mäe selgitas et farmis puudub täielik
arvestus ja kord, mida tema oma enda
teadmatusega on teinud.
Sõna võttis sm. Sutt, Eliisabeth
töö õigest organiseerimisest. sest juhatus
töötab nõrgast ja ei organiseeri õigesti
tööd vaid suhtub liig ükskõikselt.
Sõna võttis kalandus minister
karamakin selgitades, et sm Sauna
Lhk. 17
ja juhatuse halva töö tõttu on. kolhoosis veel ühis
tamata kogu varandus ja aktid tegemata,
mainides et kolhoos töötab juba neli kuud ja
tehtud ei ole midagi mida võiks nimetada
kolhoosi korraks. Selgidades et on vaja kinnis-
tada brigaadile ja lülile kogu vajalik inven-
Saare rahvas on grupeerinud I grupp Urb
eesotsas. II grupp eesotsas valla Täitevkomitee. III
gupp kes on kõigega nõus. IV kes ei taha kolhoosi
astuda. Viga esineb selles, et saarel puudub juhtiv
käsi. Selgitas veel et saare rahvas suhtub liig üks-
kõikselt enda varasse, tingitud on see sellest et
kogu varandus on ühiskondlik, mis laguneb see
hävineb. Saare rahvas võiks elada jõukalt, aga
vaja on õiget organiseerimist.
Sõna võttis sm. Jürisson; esitades küsimuse rah-
vale; Kas sm Saun suudab juhtida kolhoosi tööd?
Ja et on täielikult ebaseaduslik, sest Valla Täitev-
komitee esimehena töötab tema tütar. Rahvas otsustas
et sm. Saun ei seisa ametikoha kõrgusel, et meie
saar võiks elada jõukalt aga vajab õiget organi-
seerimist.
Koosoleku juhataja: (Sutt J) JSutt.
protokollija: (Anger V) VAnger
1. Niitmäe A. A. Niitmäe 2. Reinem E. EReinem 11. Saun. J.
3. Sutt M. M Sutt. 4. Tiivits D. D. Tiivits J Saun
5. Alas J. J Alas 6. Täll J.
7. Sepp M. M. Sepp 8. Kaare L. Kaare
9. Liivo V. V. Liivo 10. Norman A.
Lhk. 25
tasuks otsustas koosolek ühel häälel 1 tööpäeva
eest 1,75 tööjõudluspäeva.
Sõna võttis sm. Sutt G. seletas et tuleb kolhoosi
liikmetele väljaanda põhku ja peenaganaid
(G Sutt) (Laos G)
1) Niitmae A. Niitmäe 7) Saun. J Saun
2) Reinem. EReinem 8) Normann N. Norman
3) Alas. J Alas 9) Tiivits D D Tiivits
4) Sepp. M. Sepp 10) Täll
5) Liivo VLiivo 11) Kaare LKaare
6) Sutt. M Sutt.
üle mis peeti 11. detsembril 1949.a.
Koosolekul viibisid väljaspoolt kolhoosi
liikmete valla T/K esimees Kippe. miilitsavolinik
sm. Kukk.
Koosoleku juhatajak valiti Niitmäe, Ants,
protokollijaks Reinem E.
koosolek algas 5 15
lõppes 6 20
1) fondide kinnitamine.
2) öövahi küsimus
3) uute liikmete vastu võtmine
4) avalduste läbivaatamine
kaera seemneks eraldada kg. kindluslusfondi
kg.
otra seemneks kg. kindluslusfondi kg
nisu seemneks kg kindluslusfondi kg
kartuli seemneks 27.000 kg
abistamise fondi eraldada kg nisu ja
kg rukkist.
Lhk. 19
Kolhoos "Ruhnu" üldkoosoleku üle, mis
peeti 9. sept. 1949.a.
Koosoleku avas sm. Sutt Johannes.
Koosolekud juhatas Niitmäe Ants
ja protokollis Anger Vaike, kes valiti.
Koosolek algas: 9 45
Lõppes: 11 20
3. Ebaseaduslikkude otsuste tühistamine
Ülal tähendatud päevakord võeti ühel
Uuteks liikmeteks otsustas koosolek vastu võtta
Jürissaar Liia, Köster Jüri.
Koosolek tühistas protokoll nr 2. päevakorra
punkti, et isiklike loomade karjatamise eest ta-
sutakse karjasele iga looma karjatamise eest
ühe tööpäeva ulatuses kuus, aga kes ei tasu
kantakse karjase arvele üks tööpäev kuus iga
looma karjatamise eest.
Ja tühistada protokoll No päevakorrapunkt
et neile juhatus liikmeile, kes käivad Kuressaares
makstakse komandeerimisraha kümme rubla päevas.
Läbirääkimiste osas võttis sõna juhatuse esi-
mees: selgitades, et paat, mis peab ühendust Ku-
ressaare vahel: vajab remonti, selleks neile kes
käivad Kuressaares kolhoosi paadiga mitte liikme-
tel 10 rubla ots. 11 häält poolt. Kes kolhoosi
asjus tasuta ja haigetel tasuda. Pärnus käigul
25 rubla edasi-tagasi.
Koosolekud juhatas (Niitmäe)
Protokollis: (Anger) VAnger
1. Niitmäe, Ants A. Niitmäe
3. Kaare, Leonid LKaare
4. Tiivits, Daniel D. Tiivits
5. Alas, Juuli J Alas
6. Saun, Jakob J Saun
7. Täll, Jakob
8. Sepp, Marta M. Sepp
9. Liivo, Väino V. Liivo
10. Norman, Al-der A. Norman
11. Sutt Melanie. M. Sutt.
1949. a.
Lhk. 1
Protokoll No 1.
Ruhnu küla rahva üldkoosoleku üle mis
peeti 28 aprillil 1949.a.
Priske, August, protokollijaks Reinem, Elfriide
Koosolek algas: kell 10
lõppes: 14 45
Üldkoosolekul otsusti ühel häälel vastu võtta
kolektiivsesse majapidamisse: Liivo, Väino Aleksandri
Vahter, Ida Jaani tr. Aavik, Hermiine Tooma tr. Pagil,
Maria Kirill. Aavik, Aliise Tooma, Sulg, Liisa Kusta
Vanataa Liidia Juhan, Sarapuu Mihkel Juhan
Alas, Juliana Jaani, Täll, Jakob Mihkel, Saun
Jakob, Sutt, Georg Jaan, Poll Feodor Peeteri p. Vesik
Mihkel Hiopi p. Sutt, Johannes Mihkli p. Rund,
Peeter Jaan. Tiivits, Daniel Jakob, Sepp, Mihkel
Peeter, Laase Jaan Peeter, Normann Al-der Abram
Priske Elviine Marie, Reinem Elfriide Jakob
Niitmäe, Linda Nikolai tr. Kaare, Leonid Jaani
Pavel Johannes Jaani p. Sepp, Maria Jaani
Põld, Nadežda Mihkli tr. Laasen Jüri Peetri
Sutt Eliisabeth Jaani tr.
Mitte vastu võtta koosolek otsustas Jüris-
Lhk. 14
tingimusel, et seejuures mingisugust lapimaade
ei lubata.
Teine parandus teha lõige V punkt 8 kohta,
mis viidi põhikirjast üle sissekorra eeskirjadesse
Kolmas parandus lõige VI punkt 13 kohta
kus jagamatade fondide täienduseks kulutata-
se mitte alla 15% 12% asemel ja mitte üle
20% 15% asemel artelli rahalistest tuludest
Uus arveametnik sm- Augu, Vaike otsus-
tati üldkoosoleku poolt ühel häälel vastu
võtta. Ühtlasi anda talle teine allkirja õi-
gus kõigis rahalistes ja teistes dokumen-
tides Riigi- ja põllumajandus pangas
kui ka teistes asutustes ja organisatsiooni-
Kalurite rahalise avansi % välja-
maksmisele tehti ettepanek 60% kaluri-
tele väljamaksta mehhaniseeritud püü
nistega ja mehhaniseerimata püüniste-
ga 70% mis ühelhäälel vastu võeti
Sõna võttis sm. Osi selgitades et
püünised ja paadid on tarvis ühistada
ja peavad olema kindlaks määratud
ja kinnitatud paat konnad ja püüni-
sed paatkondade peal ära jagatud ja
kinnitatud. Otsustati paluda Kalurite
Liitu - saata Ruhnu kaluri Brigaadile
püügi plaan
Sõna võttis sm. Sutt. esitades küsimuse kas
kalurid võib keelata kalale minemast. Küsimu-
sele vastas sm. Osi selgitades, et ka kalurid vaja-
vad põllumajandussaadusi - järelikult tuleb te-
ha ka põllul tööd.
Sõna võttis Rahandusosakonna juhataja
sm. Priske seletades ja andes ülevaate kolhoosi
sise elusse puutuvais küsimusis.
Sõna võttis sm. Täll paludes et meil
kolhoos: "Ruhnus oleks väga vaja poliitiliselt
selgitus tööd teha sest rahvas on kõigis väga
teadmata ja saamata.
(Sutt) JSutt
(Reinem) EReinem.
5. Kaare, L. LKaare 6. Norman, A. A. Norman.
Lhk. 4
tänavu individuaalaiamaa kolhoosi ühispõl-
lust vastavalt kolhoosnike soovile.
Üldkoosolek kinnitas brigaadid ja lülid
kolhoosi juhatuse protokoll No 3 punkt 4 alusel.
Üldkoosolek otsustas võtta sm. Ojasson, Hil-
da kolhoosi arvepidajaks kui ta saab loa
elamiseks Ruhnu.
Kolhoosi esimees selgitas veel kord täna-
vuse kevadkülvi läbiviimisest.
1. Niitmäe A. A. Niitmäe 2. Reinem, E. EReinem.
3. Tiivits D D.Tiivit 4. Täll.
9. Sepp, M. M Sepp 10. Liivo, V. V. Liivo
üle mis peeti 22 V 49. a.
Saun, Jakob.
Koosoleku juhatajaks valiti Nõu ja protokol
lijaks Nau.
algas 13.45
Päevakord: lõppes 16 00.
1) Koosoleku rakendamine.
2) Kolhoosi 1949.a tootmisplaani ja tulude-
kulde eelarve kinnitamine.
3) arvepidaja määramine
4) Kolhoosi liikmete sm. Põld, Nadežda
ja Sutt, Eliisabeth distiplinaar küsimus
Ülal tähendatud päevakord võeti vastu
esitatud kujul
Maakonna T/k esindajad sm. Liiv ja Nõu
esitasid koosolekul kolhoosi 1949. tootmisplaa-
ni ja tulude-kulude eelarve, mis on koos-
tatud kolhoosi juhatuse poolt vastavalt eri tead-
laste näpunäidete kohaselt.
Lhk. 5
Üldkoosolek kinnitas tootmisplaani ja eelarve
Kolhoos "Ruhnu" arveametniku kandidaa-
teks esitati järgmised isikut.
1) Niitmäe, Asta
2) Loob, Ella - ei annud nõusolekut
3) Ojasson Hilda ei annud nõusolekut.
4) Sutt Johannes ei annud nõusolekut
5) Liivo, Väino
Häälte lugejaks volitati üldkoosolek sm-d
Reinem, E ja Reinem B.
Häälte tulemused olid järgmised:
1) Niitmäe, Asta - 13 häält
2) Liivo, Väino - 18 häält
Seega otsustus kolhoosi arveametnikuks
sm. Liivo, Väino.
Sm. Urb - kohaliku parteigrupi sekretär ja
siseministeeriumi esindaja tõstes üles sm. Sutt.
Eliisabeth ja Põld, Nadežda kolhoosist väljaheit-
mise küsimuse põhjusel, et nemad astusid
kolhoosi ilmu varanduseta ja hiljem hoidu-
sid ühistööst kõrvale
Lisaks selgitas sm. Urb põllumajandus-
liku artelli paremust kalandus artell Ruhnu
saarel, kuna viimasel ajal paljud kolhoos-
nikud on löönud kahtlema põllumajandus
liku artelli tasuvus Ruhnus.
Sm. Sutt, Eliisabeth väitis, et tema on kolhoosi astuda
nud teadmata, et isik ilma varata kolhoosi astuda
ei või. Kuna tema abikaasa, kellele kuulub talu
akti alusel, viibib ametikohuste täitmisel. väljas-
pool Ruhnut, tahab ta ootata tema tagasitulekut, et
siis astuda koos perega ja varandusega kolhoosi
seniks on ta nõus kolhoosist välja astuma.
Kolhoosipõllule ei saanud ta tulla seetõttu, et
areteeritud Rooslaidi maad on antud julgeoleku
poolt tema hooldamisele ja ta teostas seal kevad
külvi.
Üldkoosolek otsustas, et nimetatud isikut
selgitaksid oma varanduse küsimuse hiljemalt
juunikuu jooksul millise aja kestel kas sm-d.
Põld, ja Sutt astuvad koos varandusega kolhoosi,
või nad heidetakse hoopis kolhoosist välja.
Kolhoosi esimees sm. Saun selgitas kolhoos-
nikele põldude harimise küsimust, seega ülesker-
kinud aiaparandustööde läbiviimist.
Samuti kutsus ta töötajaid üles üksmeelse-
le loovale tööle.
Ka paljastas sm. Saun "sosistajate" õõnestustööd
näitab nende ekslikkust ja kutsub neid üles loo-
buma oma väärvaateist.
Sõna võttis sm Ojasson kalapüügi tulekust
ja tähtsusest meie rahvamajanduses ja lükkab
ümber tekkinud arvamused, nagu tahaks te-
ma inimesi põllumajanduslikust artellist
avatleda kalurite artelli: Tema ettepanek on
Lhk. 12
ta 10 rubla päevas.
Koosolek otsustas maksta komandeerimis rahaks
juhatuse liikmeile 10 rubla päevas.
üle mis peeti 2 augustil 1949.a
Koosolekul viibisid väljaspoolt kolhoosi Rahan
dus osakonna juhataja sm. Priske, agronom. Väärt-
nõu, ja sm-d Männamaa, Osi, Jeremenko.
Koosoleku avas sm. Saun. Koosoleku
juhatajaks valiti ühel häälel Sutt, Johannes,
protokollijaks Reinem, Elfriide.
koosolek algas kell 21.
lõppes.
2) Juhatus tegevuse aruanne.
3) Revisjonikomisjoni aruanne.
4) Kolhoosi põhikirja läbiarutamine.
5) Kolhoosi põhikirja parandused
6) Kalurite rahalise % väljamaksmine.
7) Uue arveametniku vastu võtmine.
8) Läbirääkimised.
Ülal tähendatud päevakord võeti koosole-
ku poolt ühel häälel vastu.
Lhk. 13
Teise päevakorra punkti all esitas juhatuse
esimees juhatuse tegevuse aruande mainides, et
kolhoos "Ruhnus" heinatöö kõik on maha jää-
nud, heina on tegemata üle 50%. Rukkilõikus
on alustatud aga meil tuleb tugevasti end
pingutada, et õigeaegselt koristada nii hein
kui ka rukkis. Paremini on töötanud senini
III lüli põhjusel et seal on kalureid kõige
vähem. Edasi mainis et ainukesed on meil
karjafarmi töötajad, kes on täie koormusega
tööl.
Revisjonikomisjoni esimees esitades oma
aruande revisjonikomisjoni tööst sm Täll mäi-
nides et oma esimese kontrolli teostasid nad
24.06 puudujääke ei avastanud rahas.
sm. Priske mainides et arvet ei ole pangas
avatud, ei ole revisjonkomisjon huvi tunnud
või müügist ega seda kontrollinud. Ei ole
kontrollitud kuidas on kolhoosi kari varusta-
tud söödabaasiga.
Sõna võttis agronom. sm. Väärtnõu nime-
tades et tuleb kontrollida täpselt kõiki et kui
palju on müüdud ja saadud piimsaadusi
ja mis hinnaga et seda turustatakse, mainides
et revisjonkomisjoni töö on väga puudulik.
Neljanda päevakorrapunkti all arutati ja.
läbi ja selgitati agronomi Väärtnõu poolt üksi-
kuid põhikirja punkte, kas kõik elus ja eluta in-
ventar on ühistatud. Selgus et see on läbi viidud
mõningate puudustega, nagu lülivanematele
on aktiga kinnistamata veoloomad ja põlluma-
janduslik inventar.
Järgmisena võttis sõna Rahandusosakonna-
juhataja sm. Priske selgitades kolhoos: "Ruhnu"
põhikirja ja selle rikkumist. Esitiks maa osas,
on vaja välja mõõta majade ümber olev maa
teiseks: Kolhoosist välja heidetuile maad taga-
si ei anta, kolmandaks: Ühistatud varan-
dus on akteerimata. Veel selgitas sõnavõtja,
et kolhoosi juhataja ei ole suutnud käsutada
välja paati kuhu tahab, kuna endine peremees
seda ei luba. Loomade osas on põhikirjas ette-
nähtud et kolhoosi pere võib kasutada ühte
lehma kuna tegelikult Sulg, Liisa kasutab kah-
te. Töökorraldust osas mainis ta, et töö disti-
pliin on üldiselt kolhoosis väga nõrk Tööpäe-
vade tabel puudub kolhoosi kontoris mis innu
nustaks rahvast tööle.
Viienda päevakorra punkti all kuuluva
kolhoosi põhikirja paranduse üle, kus tehti
parandused põhikirjas II lõike punkt 2 kohta,
tuleb juurde märkida, et lubatav on ainult
maa suurendamine kas riikliku maa-
fondi vabade maade arvel või üksiktalu
nike käesolevate liigsete maade arvel, sel.
Lhk. 27
Sõna võttis sm. Sutt. E. märkides et töödistipliin
puudub täiesti ja tema nagu revisjonkomis-
joni esimees on ebaseaduslikult valitud
sellepärast on revisjonkomisjon nõrgasti
tegutsenud.
Sõna võttis sm. Kipper mainides et
P/Ü Liit on lubanud kolhoos Ruhnule
70.000 rbl eest meierei sisustust, selleks
tuleb kolhoosil saata oma esindaja
Tallinnasse, et aga valitsus abistab meid
tuleb meil saata kursustele meieriks asjast
huvi tundev isik.
Otsustati saata Alas Salme ja trakto-
ristideks Reinem Bernhard ja Liivo
Väino. Tallinnas saata Sutt. G.
Uuteks kolhoosi liikmeks võeti
ühel häälel. Ellerbus Juuli, Alas Salme ja
Laasen Vilma.
Tallimeestele kinnistalud iga
hobuse pealt otsustas koosolek määrata
1,5 tööpäeva kuus, et aga tekkis üksikute
kolhoosnikute hulga nurinad tööpäevade
alandamise kohta selgitas sm. Kipper. hobu-
se talituse täpsusest, et aga töö täpsusest
kinnipidada peate kella 5 tööl olema
kuni 11 kella öösel.
Öövaht Köster, Jüri otsustati vabastada öö valvsust.
liikme
hakkatakse pidama uuest aastast iga kolhoosi liige
ühe öö.
(Poll.) P. Poll
(Niitmäe). A. Niitmäe
Protokolli kinnitajad.
1) Niitmäe A. Niitmäe 7) Sutt. M Sutt.
2) Alas J Alas 8) Sepp. M. Sepp
3) Liivo V. Liivo 9) Normann A. Norman
4) Täll 10) Kaare. LKaare
5) Tiivits D. Tiivits 11) Reinem. EReinem
6) Saun J Saun
Lhk. 11
A Niitmäe EReinem
LKaare
M. Sepp
D. Tiivits
V.Liivo
J Alas
M Sutt.
A. Norman.
maha kripsutadud
Sutt, Toomas õige
Ruhnu valla kolhoos:"Ruhnu" üldkoosoleku
üle mis peeti 24 juulil 1949.a
Koosoleku juhatajaks valiti Saun Jakob protokolli-
jaks Reinem Elfriide.
Koosolek algas 14 00
lõppes 18 20
1) uute liikmete vastu võtmine.
2) Läbirääkimised.
Ühel häälel otsustati vastu võtta sm. Sutt
Toomas ja Sutt, Johannes Tooma poeg. ja Sutt, Tooma
põllumajandus inventar.
Või tegemise eest arvestada 0,5 tööpäeva s.o
nelja peale kaks tööpäeva.
Postiveoks otsustati ühel vahetada senine
postipaat Vesik M, suure paadiga. samuti mooto-
rid ära võhetada.
Sõna võttis kolhoosi juhatuse esimees:
sm. Saun, selgitades et neile juhatuse liik-
meile kes käivad Kuressaares tuleb maks-
kolhoosis olemas oleva söödabaasikohta esitas
zootehnik Raud söödabilansi, mis koosoleku poolt
esitatud kujul kinnitati
Et aga meil saarel puudub talvekuudel
ühendus loomadele arstiabi saamiseks, selleks
otsustas koosolek osta sanitaarkapi juhatuse
enda ära näegemise järgi
Koosolek otsustas osta isastõuloomi sugu-
pulli, -kuldi ja -jäära produktiivse karja
tõstmiseks.
(Sutt) J. Sutt.
1) Niitmäe Ants A. Niitmäe 7) Sutt Melania Sutt.
2) Reinem Elfriide EReinem 8) Sepp. Marta Sepp
3) Tiivits Daniel D. Tiivits 9) Alas Juuli J Alas
4) Täll, Jakob. 10) Liivo, Vaino V. Liivo
5) Kaare Leonid LKaare 11) Saun Jakob.
6) Normann Alder. A. Norman J Saun
Lhk. 22
üle mis peeti 19 okt. 1949. a.
ku juhatajaks valiti Sutt. Georg, protokollijaks Ojas-
son Hilda
koosolek algas 20 00
lõppes 22 30
2) kalapüüniste ost.
3) Seinalehe toimetuse valimine
4) Vesik M. avaldus kolhoosist lahkumiseks
5) Traktori muretsemine.
häälel koosoleku poolt vastu.
Koosoleku juhataja sm. Sutt Georg võttis
sõna ja selgitas rahvale mehhaniseeritud
püüniste muretsemist kolhoosile. lugedes
ette Kalur Liidu esimehe sm. Saageni kirja
kolhoos: "Ruhnule" et on lubatud siia
võrke ja räime võrke, lipsu nööri, õnge nööri
Tekkis ainult küsimus kas tuua Ruhnu
23. sept. 1949. a.
Koosoleku juhatajaks valiti Sutt Georg ja
protokollijaks Niitmäe Ants.
Koosolek algas: 9 20
Lõppes: 11 25.
1. Sügistööde läbiviimisest kolhoosis
2. Kohustuslikest müüginormi täitmisest ja nende
abinõudest.
3. Riigireservmaade liitmise küsimus kolhoosi maadega.
Viljakoristustööd otsustas üldkoosolek ühel häälel
lõpetada 1. oktoobriks. Sügiskülv lõpetada 25. septemb-
riks. Kõrrekoorimine läbi viia 10. oktoobriks.
Sõna võttis valla Täitevkomitee esimees sm. Kipper
selgitades mineraalväetise vajadust kolhoosis, sest
selleajani ei ole siinsed maad saanud mineraal-
väetist mida oleks vaja tellida.
Koosolek otsustas tellida mineraalväetist 15 tonni
eeloleva kevade jaoks.
kolhoosi heinanorm otsustati asendada lamba
Lhk. 20
villaga Tekkis mõttevahetus kas kartuli norm tasuda
kartulitega või asendada teraviljaga. Kartuli normi ta-
sumise kohta võttis sõna valla T/K esimees Kipper
selgitades et kartuli norm on parem asendada tera-
viljaga, sest kartulid on väikesed ja neid sorteerides
on raskusi.
Koosolek otsustas kartuli normi asendada teravilja-
Kolhoosnikel võid normi tasumiseks otsustas koos-
olek müüa 13 rbl kg iga kolhoosnike või normi
ülatuses.
Riigireservmaa 253 ha mis praegus on
reservis tekkis mõttevahetusi kas liita kolhoosi
maaga. Kolhoosnikud arvasid et ei jõua tööta-
da ega üles harida sest kalamehed püüavad
kala ja töö osutub üle jõu käivaks.
Sõna võttis valla T/Komitee esemees sm. Kip-
per, et kolhoosile on eri määrusega lubatud
traktor mis säästab meil palju töökäsi.
Koosolek otsustas 253 ha riigireservmaad
liita kolhoosi maaga.
sm. Tamm esitas kolhoosi keskuse projekti
mis koosoleku poolt ühel häälel vastu
võeti
Läbi rääkimiste osas võttis sõna sm. Poll
esitates küsimuse et temale kuuluv noor-
loom tuli poegima vahetada pullmullikaga
Eestimaa Maanõkogu Hariduse Osakonnale.
No 2318
Et Pärnu Linnavalitsus käesoleval õpeaastal
linna algkoolides õppekeeleks emakeelt sisse ta-
hab seada siis palub Linnavalitsus selgitust, kas
on Linnavalitsusel õigus- õpekeelt ära määrata,
või kuulub see Maakonna Hariduse Osakonna võimupii
ri ja kas mõtleb viimasel juhtumisel Hariduse Osa-
kond juba käesoleval õpeaastal emakeelset õpetuse
andmist algkoolides maksma panna.
Neid teateid palub Linnavalitsus võimalikult
pea saata, sest et koolitöö algus 4. Septemri pääle
s.a. on määratud.-
No 176
ta ametist lahti. Nüüd kus
wõimalust oleks juba rohkem
wabalt õpetust anda, teeb tema
oma trahwimisega meie elu nii
kibedaks, et meie temaga ühes
koos olla ei wõi.
Kõike seda arwesse wõttes
palume Tallina Maapäewa
meile nõuga ja teoga abiks
tulla, et meie kui mitte nüüd
siis tulewikus täie mõistuse ja
teadmisega waba Eesti pinnal
meie isade tööd wõime jätkata
ning oma isade ja wendade
waewaga kätte saadud wabadust
ka kaitseda oskaksime.
Seda paluwad järgmised
koolilapsed:
R. Nurk J. Pärnamäe.
H. Grünthal.
K. Tarum. K. Metsküll.
kui see ettepanek teostust leiaks. Eesti
rahwakool saaks aga lähemas tulewikus
hulga õpejõudusid juure, kes ennast salga-
walt walmis oleksid Eesti koolis töötama.
Pöörame Teie, kui isiku poole, kellele
Eesti koolielu kallis, lootes, et Teie Maa-
nõukogu Hariduse Osakonnas tarwilikka
samme astute meie unistuste elusse
6. now. 1917.
seminari õpilased:
Eduard Litter.
A. Elendt.
P. S. Wastuse palume saata wõi-
malikult lähemal ajal adresi all:
Tartu. Peetri uul. N9, kor. 3.
EduardLitter.
ja muud seltskondlised organisatsionid üle maa ilma erandita
kooliuuenduses nõudsid esimisel kohal emakeele õpekeeleks võt-
mist, kodumaatundmise ja ajalooõpetamise sisse seadmist nii
hästi alg- kui keskkoolis kohe algava õpeaastaga alates, siis
ei olnud meil enam kahtlust, et ka Tartu Kooliõpetajate Seminar
uute ajajärku saab astuma ja seniselt venestamise teelt lahkuma.
Selle kindla usuga kogusime üle maa kokku, et vaimustusega
uuele õpetööle anduda.
Kuid kui suur on aga nüüd uue õpeaasta lävel
meie pettumus, kui nägema peame, et koolis õpekeele as-
jus kõik endist viisi on ja meie kooliõpetajate seletuste
järele niisamuti ka jääda. Et eelpool nimetatud organi-
satsjoonte otsuste ja maavalitsuse haridusosakonnalt
avaldatud nõudmiste järele õpetus algkoolides tänavu sügi-
sest pääle emakeeles sisse seatakse ja linna algkoolides
juba mitmel pool sisse seatud olla, jääb meile arusaama-
taks miks Tartu Kooliõpetajate Seminari uuendamine seni
teostamist ei ole leidnud, kuna selle kooli kasvandikud, kes
kevadel lõpetavad, juba tuleval aastal neis koolides tööse
peavad asuma. Ära tundes, et kooliuuendus ilma kooliõpe-
tajate tarwilise ettevalmistuseta hoone on, mis liivale ehi-
tatud, otsustavad Tartu Kooliõpetajate Seminari Eesti soost
kasvandikud omal üleüldisel koosolekul Eestimaa maavalitsuse
haridusosakonna poole pöörda palvega seks kõike oma mõju-
võimu ja autoriteeti tarvitada, et juba tänavuse õpeaastaga
meie kooliuuendusele asutaks. Eesimeses joones palume
seks viibimata samme astuda, et T. K. S.-ris käesoleval
õpeaastal võimalikult pea
1) esialgselt valmistamise klassis võimalikult kõik õpeained
emakeeles sisse seataks, mis järgmistel õpeaastail kord-korralt
teistesse klassidesse üle läheks;
2) kõikides klassides Eestikeele õpetuse andmist suurendataks
ning viimases klassis see sisse seataks ning tundide arwu
nii suureks määrataks, et võimalik oleks tarwiliselt emakeele
rahwastele wõimaluse annab emakeeles
haridust omandada. Kuid seni pole
nimetatud seaduseprojekti Ajutise Walit-
suse poolt kinnitamise kohta midagi
kuulda
algama ja teada on, et rahwa määratu
enamus omale loomulikka õiguseid keele
asjas nõuab, siis pöörab Tallinna Kooli-
õpetajate Selts Maapäewa poole selle märgu-
kirjaga, et tema, kui õigustatud Maa ja
Rahwa kasude eest walwaja, mõjuwalt
häält tõstaks ja wõimalikult ruttu sammud
astuks, et olulisem osa rahwaste enesemää-
ramise õigusest – omakeelne õpetus koo-
lides - Ajutise Walitsuse poolt wiibima-
ta maksma pandaks.
Tallinna Eesti Kooliõpetajate Seltsi-
wolitusel:
29 juulil
Jakob Westholm
Christian Brüller
O. Walk. H. Rein. W. Walter P. JUrakow
M. Anni W. Einemann. E. Anslaud.
A. Timusk. H. Uusmees. A. Assafrei.
O Kask. A Romot. K. Masik.
A. Neiland. K. Weeber. G. Grünthal. A. Mae.
A. Sarap. J. Sommer, O. Sommer, S. Straus
E. Seewal. L. Rikken H. Kukkur. J. Teksel.
R. Leetsmann. H. Mikiwer. M. Kiiwer.
A Ots H. Talberg. J. Kaasik. R. Laar.
A. Kiilits, A. Press J Mikiwer R. Tohwer
A. Martpõld. A Ernst D Roos R. Treiberg
R. Sagen. T. Mae A Kalmus A. Peebu
Wiljandi Maakonna Nõukogu koosolekust 18 ja 19 juulil 1917 a.
Wiljandis, Maakonna Komissari kantseleis.
Juhatas: Nõukogu juhataja L. Sepp.
Koos olid: Nõukogu juhataja abid: J. Meerits ja J. Kuik ning
Nõukogu liikmed: J. Peterson, H. Johani, K. Waher, A. Linsi,
J. Andresson, J. Kriisa, W. Jaakson, H. Treufeldt, J. Karu,
R. Wene, G. Seen.
Protokolli kirjutas: Nõukogu asjaajaja A. Loorits.
Nõukogu määrab eestikeele, kui maa pärisrahwa emakeele
õpekeeleks kõigis otsekohe oma alla kuuluwates koolides, aga ka
maakonnas asuwates ministeeriumi ja kroonu algkoolides, ning
õpetegewuse tõstmise ja ühtlustamise pärast palub ka ministeeriumi
ja kroonu algkoolide oma walitsuse alla andmist ühes nende päralt
olewate krediitidega.
Õpekeeleks muurahwuslistes koolides jääb nende emakeel.
Alguskiri tarwilikude allkirjadega.
tulevikus terve maa poolt ja selle seaduslis-
telt esitustelt laialdast ainelist toetust.
saama, et ta oma ülesannete täitmisele
täie jõuga võiks anduda ja meil rahva-
teadust kõigekülgselt edendada. Selleks
oleks tarvis, et Eesti Maa Nõukogu
Eesti Rahva Museumi tulevikus oma
kaitse alla võtaks ja teda igaasta kindla
summaga toetaks, mis kõigetarvilikumate
väljaminekute katmiseks läheks. Kui Maa-
nõukogu ametnikkude palgad ja osa kogude
täiendamise kuludest oma kanda võtaks,
oleks palju aidatud. Praegu on Museumil
120 rubla kuus saavad, 1 raamatukogu korraldaja
eri teadlane 75 r. kuus 2 abijõudu 60 r. kuus ja
joonistaja, kes tunni viisi makstud, saab se. 80 r.
kuus, see oleks üle 500 r. kuu kohta ehk 6000 r.
aastas. Vähema arvu ametnikkudega ei
saa kuidagi enam läbi, kuna tegemise
laienemise juures muidugi ka palgalise
tööjõudude arv tõusma peab. Ka ei ole
palgad sugugi enam ajakohased nii et sellegi
ametnikkude arvu juures vähemalt 10000 rbl.
palkadeks tuleks määrata, missugust toetust
Herra Eesti Maapäeva
Hariduse Osakonna
Nagu kuulda, hakkab tänavusel
õpeaastal Eesti keel kui õpekeel
algkoolides esimesest kuni viimase
õpeaastani täieliselt maksma; palun
Teid lahkesti teatada, kas
1) selle määruse alla ka 2 kl. ministe-
riumi koolid, mis tänini rahva hari-
duse inspektorite valve all on, käivad,
2) on selles asjas Hariduse osakonnalt
mingisuguseid juhtnööre oodata, või
peab kohe Eestikeelt, kui õpekeelt
tarvitusele võtma
3.) Kas Eesti keele, kui iseseisva õpeaine
kohta on mingisugust õpekava
väljatöötatud, või jääb selleks
minevalaastal Tartus kokku seatud.
ja haridusministeriumi kinnitusele
Eesti Rahva Museumi juhatus palub Teid
eelarve kokku seadmise juures silmas pidada.
Kogude täiendamiseks iseäranis Eesti Keskraama-
tukogu kuludeks palume vähemalt 5000 rbl.
aastas määrata. Nii siis oleks terve rahaline
toetus, mida esialgu Maa Nõukogult loodame
15.000 rubla aastas.
2. Et E. R. Museumil seni kindel maatükk puudub
kuhu ajakohast museumi maja võiks ehitada
milleks juba osa kapitaligi vabatahtlistest
annetustest kokku tulnud (umbes 50.000 rubla)
seni aga kogud (umbes 20.000 rahvateaduslist
asja 10.000 vana raha, 4000 üles võtet ja pilti ja