Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
wa egaüks oma nimedega, niisama rent-
nik ka omalt poolt.
Nõumehed. P. Jueksaar
Joh Ram
Otto Zirk +++
Johan Müürsep XXX
Peter Arik +++
Peter Maddisson
Willm Fucks
Johan Wardja
Hendr. Muuga ++
Wallawanem: H Annijerw,
Rentnik: Daniel Piir +++
Nõumees: Johan Müürsep
Johan Romm
Jaan Tätte XXX
Hendrik Muuga XXX
Otto Zirk
Jaan Poska
Willem Fuks
Jakob Annijerw
Wallawanem: H Annijerw
Rasina walla wolikogu 21 Aprillil 1883.
Juures oli walla wanem Hendr. Annijerw.
Tänasel pääwal pandis walla wanem keriko wöör-
möndre herra kirja d.d. 11 April 1883 wolikogule
ette, kus meeletuletakse, et kooli tarwituste pääle an-
tud maad § 590 T. S. R. pärra muude walla ehitus-
te tarwis wõtta ei tohi, ja wõttis wolikogu pääle
läbikõnelemist otsuseks keriko wöörmöndre herrale
wastutada:
Et wolikogu koolmeister Jaan Prag-
giga protokolli pärra d.d. 16 October
1880 leppinud on, et koolmeister
Jaan Praggi 7 1/2 taaldrid maad
palgaks saab ja 52 rbl. rahapalka
wene keele tundide andmise eest,
et aga wallal kaardi pärra 7 taal-
drid 79 krossi maad on, siis on woli-
kogu see 34 krossi, mis rohkem
on, walla kasuliku ehituste tarwis
ära määranud. Pääle see on
koolmeister umbes 6 wakka alla
karja maad üles künnud ja põl-
luks teinud, mis läbi temale
ikka rohkem hinna alla arwatud
maad kätte jääb, kui lepitud on.
Nõumees: Johan Wardja
Nõumees: Willem Fuks
Juhan Ramm
Adam Wõsso XXX
Jakob Annijerw +++
Walla wanem: H Annijerw
Juures istus walla wanem Hendr. Annijerw
Tänasel pääwal oli wolikogu walla wanema eesist-
mise all kokku tulnud, et seda ehitust, mis wolikogu
protokolli pärra 21 Märzist s.a. ette wõtnud, meistri-
dele teha wälja anda ja sai peale läbikõnelemist
ja kauplemist otsus tehtud:
Et wõttab Saweli Darafejew Stepanow oma
peale ehitada üks hoone 12 sülda pikk ja 4
sülda lai, kus on: üks laut 2 1/2 sülda pikk,
warjualune 3 1/2 sülda pikk, pood 3 sülda ja
elu tare 3 sülda pikk, kõik ühe kattusse
alla ja peab seda tööd nõnda tegema
kuidas walla wanem ja nõumees Johan
Ramm, Hendrik Muuga ja Peter Juksar
seda nõuawad, kelle kätte see töö juhti-
mine saab antud. Alusmüür peab 2 jal-
ga maa sisse ja 3 jalga maa pääle tehta-
ma; üks ahi saab pottkiwidest sissetehtud
ja ka üks pliit. Tööwõtjale saab kõik
tarwilik material, mis selle ehituse ma
no tarwis lähab, walla poolt antud ja peab
see ehitus 20 Junis s.a. walmis olema,
nii et teda täielikult wolikogu poolt wasto
wõetud wõib saada, see on: aknad, uksed ja
lukkud ees, poodist lett, riislid ja 12 shuhw-
ladikut sisse tehtud ja poodi aknatele luu-
gid ette ja ukse ette raudkang pantama;
ka peab kattusse lattid peale löödama, aga
shindlid jääwad juutide lüija. Tarwilik-
kud lauad ja lattid peab tööwõtja ise juures
Rasina walla nõukogu 4 Oktobril 1889.
Juures oli walla wanem J. Muuga.
Tanasel päewal oli nõukogu kokku kutsutud Rasina
küla koolile üht abikoolmeistrit walima.
Wälja pantud kuulutuste pääle ollid selle ameti kandi-
dadidek üles annud:
Jaan Wäljaots, Wasula wallast ja
Daniel Palgi. Moisekatzi wallast. Tartu linna
kooli kaswandik.
Et küll Tartu Kreisi rahwa koolide inspektori herra poolt nõu-
kogu juhatajale üks keelu kiri selle üle saadetud oli, et Daniel
Palgi
Wäljaots nooruse perast mitte ametisse wõetud ei wõi saada, sai
siiski Daniel Wäljaots nõukuga poolt ühel hääle selle pääle
waadates, et selles koolis juba üks wanem koolmeister tegew
on, Daniel Palgi ka oma säädusliku eksami teinud on
tõine kandidat Jaan Wäljaots aga mitte teadaandmise pääle
walimisele tulnud ei ole. Rasina küla kooli abikoolmeistriks.
Aaasta palk sai Daniel Palgile nõukogu poolt 6 häälega
4 hääle wastu 125 rubla pääle määratud, kellega ka Daniel
Palgi oma rahul olemist awaldas.
Nõumees: Otto Müürsep
Jaan Pääränd XXX
Nõumees Karl Punning alwaldas allakirjuta
mise juures omama soowi, et Daniel Palgi Rasina küla
koolile tõiseks koolmeistriks ametite säetus saab.
Tänasel päewal said nõukogu poolt walla wanema
ette paneku pääle järelseiswat otsuset tehtud:
1, Tegewast wäeteenistusest wälja tulnud tagawara wäe-
soldati Joosep Sikka, Adami poja walla poolt üles-
pidamise abi palumise pääle, et praegu enam
teenistust leida ei ole, sai nõukogu poolt otsuseks
tehtud temale mitte walla poolt abi anda, et praegu
weel tööd küllalt leida on
2, sai nõukogu poolt lese Liis Zirna walla poolt
abi palumise mise pääle, et tema warand kõik
ära on warastatud, otsuseks tehtud: temale mitte
abi anda, et ise walda mööd armuandeid korjata
wõib.
3, pani walla wanem nõukogule, et (Mari) lesk Mari
Zirna walla poolt korteri ja ülespidamist nõuab,
mis pääle nõukogu hääks arwas: alles tulewa kewade
temale korter muretseda, et kõik suwi juba praeguses
korteris elanud on ja et korteri omanik (temale) Mih-
kel Peiker temale kewadeni seda korteri ei keela.
4, walla wanema ettepaneku pääle, et lesk Ewa
ei jõua, et ise juba wana on sai Ewa Zakarjale 2 rbl.
walla poolt abiks lubatud.
5, pani wallawanem nõukogule et (Mai) Kai Zirna
juba walla poolt abi saab, seda aga weel nõuab, tegi
nõukogu otsuseks Kai Zirnale mitte abi anda
et juba walla poolt abi saab (prot 14 April 1889)
Nõumees: Adam Aniotti +++
Juures istus walla wanem H. Anijärw
Tänasel pääwal tegi nõukogu Kirju
taja Chr. Kappiga uueste kolme
aasta peale kauba ning saab kir-
jutaja edespidi aastas 250 rubla.
puhast raha palka ja 10 wakka kae-
ru; muud tingimised jääwad nõn-
da, kui wana kontrahi sees üles
tähendatud on.
Nõumehed: P. Juekser
Adam Wõsso
Jakob Anijarw +++
Wallawanem: H. Annijerw.
Rasina nõukogu 11 Mail 1883.
Juures istus: Wallawanem Hendr. Annijerw
Nõukogu wõttis hääks arwata soldat Jaan
Wõsole aastas üks wakk rukkid moonaks anda
selle et tema üsna pime on.
Nõumehed P. Jueksaar
Juhh Ram
Willm Fuks
Peter Maddisson XXX
Joh Müürsep
Walla wanem: H Annijerw.
Rasina nõukogu 23 Junil 1883.
Juures istus: Wallawanem H. Annijerw
Rasina nõukogu poolt sai nõus wõetud,
koolmeister Jaan Praggile seda 52 rubla mis
wene keele oppetamise eest temale manu
saap mastus, mitte ära massa, enne kui
koolmeister Jaan Praggi ühe tunnistuse
ette toob, et wene keelt oskab õppetada.-
Nõumehed: P. Jueksaar
Peter Arik XXX
Johan Wardja +++
Johan Ramm +++
Otto Zirk XXX
Rasina nõukogu 28 Junil 1883.
Juures istus: walla wanem H. Annijerw.
Tänasel pääwal sai nõukogu poolt nõu wõe-
tud Rasina küla kooli maja maa mõet-
mine ette wõtta, selle et osast maad walla
poodi alla ära om wõetud; maa mõetmise-
ga saab siis see krunt wastsest üle kraaditus
kui palju teda ära on läinud, nii et wallal
selgede teada on, kui palju taaldrid see maa
suur on ja saab siis sel sügisel see maa
mõetmine ette wõetud.-
Nõumehed: Peter Jueksar
Peter Maddisson +++
Johhan Ram
Joh. Müürsep
Hendrik Muuga
Walla wanem. H Annijerw.
Rasina walla nõukogu 24 Aprillil 1889.
A. Walla wanem pani nõukogule ette, et koolmeistrit prii-
tahtliku anditi läbi Rasina küla palwemaja kella hääks
raha on korjanud. Et see raha nüüd juba kokku on tulnud,
paluwad nemad walla poolt luba kella tarbeks üht weikest
torni palwemaja pääle ehitada, mis ka nõukogu poolt
lubatud sai.
B. Pääle selle pani walla wanem weel ette, et Rasina küla abi
koolmeister Samuel Keert üles on annud, et tema pääle
e oma aasta lõpu seda ametet enam edasi ei pea ning sai
see üles ütlemine nõukogu poolt wastu wõetud sai.
Nõumees: Peter Maddison
Kirjutaja WRosentaal
Rasina walla nõukogu 12 Mail 1889.
Walla wanem Jakob Muuga pani nõukogule ette, et
pääle selle kui IV Tartu Kihelkonna kohtu poolt Pihkwa
kubermangu Semstwo raha nõudmise asjas Rasina walla
käest Kusta Alberti rohitsemise eest. Pihkwa laatsaretis,
wana Meeksiwalla wanema Wiido Hermsoni hääks
kahjuks mõistnud oli, on nüüd Tartu Kreiskohus seda sam-
mad 110 rbl. 37 kop. Rasina wallal wälja maksa mõistnud.
ja siis Meeksi walla walitsuse pääle kaewata ning pani
ülemasse kohtusse
nõukogule ette kas selles asjas edasi kaewata tuleb ehk on
see summa 110 rbl. 37 kop. wälja maksa ja Kreiskohtu otsusega
rahul olla, mis pääle nõukogu
tegi: Kreiskohtu otsusega
mitte rahul olla ja Hoowi kohtusse
edasi kaewata.
Noumees:
Mihkel Kiipli +++
Rasina walla nõukogu 24 Augustel 1889.
Juures oli walla wanem J. Muuga
A. Tänasel päewal pani walla wanem järel seiswa
rehknungi wälja antud magasi wilja üle nõukogule
ette, mis 1889 aastal sisse wõtta tuleb.
Palkade ja jaama moona pääle antud.
621 Gar. Ruki, 449 Garn Keswi 1347 G. kaeru
Walla waestele antud: 210 " - 184 " - "
Summa 831 " - 633 " - 1347 "
1888 a. rehknungi perra rohkem
sisse wõetud - 154 1/2 " 93 " 171 "
On sell aastal sisse wõtta: 676 1/2" 540 " 1176 "
Rasina wallakogu 26 Nowembril 1887.
Juures olli walla wanem H. Anijärw
Keiserliku IV Tartu Kihelkonna kohtu käsu pääle
31 Oktobrist 1887 No 6295 olli tänasel päewal Rasina
walla kogu walla majas uute wallaametnikude
walimiseks walla wanema eesistumise all koos.-
Päält see kui mõisa sulased, talu sulased ja weerme-
sed liikmed omad kümnikud, kellede nimed pro-
tokollis seisawad kolme aasta pääle ära ollid wali-
nud, wõeti walida:
1 Wallawanem
4 wöörmündret ja
5 nõumeest.
Rasina wallas on 122 täieealist hääleõigusega liiget
ning oli neist 28 tulemata jäänud ja 94 liiget wali-
misele tulnud ning andsid järelseiswalt omad hääled
/: häälte kiri :/
Selle järele on 49 häälega walitud:
I wallawanemaks Jakob Muuga 44 aastad wana Lutri usku
Walla wöörmündriteks said hääli: Peeter Kalja 54 häält,
Jaan Hersow 52 häält, Hindrik Käsper 51 hääl, Peeter
Saag 43 häält, Adam Madisson 25 häält, Hindrik
Juksar 22 häält.
Et aga Jaan Hersow ja Hindrik Käsper, kes praegu
walla wöörmündri ametis omawad, seda ametid
wotta tahawa
kui nimetatud ametit mitte wastu ei wõta
wöörmünditeks: Peeter Saag, Adam Madisson ja Hindrik
Juksar. Selle järele on walitud:
II walla wöörmündriteks:
1. Peeter Kalja aastad wana Luteri usku
2 Peeter Saag aastat wana do
3 Adam Madisson aastat wana do
4 Hindrik Juksar aastat wana do
Wöörmündriks walitud Peeter Kalja sai ka ühtlaisi ma-
gasi kirjutajaks walitud.
Wälja lahkunud nõumeste asemel said kolme aasta
pääle walitud
seast
1. Perismaapidajatest: Peeter Madisson ja kui Jakeb
Muuga walla wanema ametise astub, saab tema
asemel Jakob Zirna.
II Rentnikudest edasi walitud Johan Ramm.
III Mõisa sulaste seast Mihkel Käärik (mõtsawaht).
IV Talu sulastest Johan Madisson
V Weermeste liikmetest Peeter Oti. (rätsep)
Seda protokoli IV Tartu kihelkonna
kohtule kinnitamiseks saata.
/: Walla wanema / allkiri :/
Oige ära kirja eest
Rasina walla nõukogu 28. Nowembril 1887
Juures oli pääkohtumees A. Schmalz.
Tänasel päiwal pani wallawalitsus
kõik kassade rehknungid nõukogule
ette. Raamatude järele pidi tänasel
päewal üleüldises wallalaadikas
olema: sularaha 300 rubla 42 kop.
ja rahapaberites 1562 rubla 96 kop.
see on üle kõige. 1863 rubla 38 kop.
rehknungide juures wigasid ei leitud
ja oli rahapaberites täitsaste 1562 rubla
96 kop laadikus alles. Sularaha
300 rubla 42 kop. ei leidund nõukogu
mitte kassas, waid on see summa
et wallawalitsuse ettepaneku järele
laenu wiisil kassast wõetud tarwilikku
wallamaksusi tasudasest et walla-
liikmetelt walla maksud (pääraha)
Et temal omal jõukat lapsed on ja et tema
kroonu poolt abiraha saab niisama ka ei saa
Mikk Muuga walla poolt enam abi, et tema wõera
walla liige on.
Nõu mees: Juhhan Ramm
Hindr. Muuga XXX
Johan Madisson +++
Walla wanem Jakob Muuga
Rasina walla nõukogu 15 Septembril 1888
Juures oli walla wanem Jakob Muuga
A. Walla wanem pani walla nõukogule ette, et mgasi
raamatute järgi ja ümbremõõtmise läbi magasis
puudus on, ja nimelt: 69 tschewerti 42 1/2 garnitsa
rukki, 15 tschetwerti keswi. 140 Tschetwerti 44 garnit
zat kaeru. kellestele temale Kihel aga nõukogu-
protokolli järele 1 Septembrist s.a. No 29 tschetwerti
44 gar - kaeru mahaarwatud. ja on selle järele ennegi 111 tschet.
werti. kaeru puudus, mis perast tema nõuab, et nõu
Pääle selle pani walla wanem weel ette, et wana
wallawanem Hindrik Anijärw nõuab et 1876 ja
nööriraamatussa eksituse läbi rohkem 50 tschet-
werti 48 garnitsat rukki rohkem sisse kirjutatud on, mis
mitte magasisse sisse wõetud ei ole, maha kistuta
Kes Rasina kogukonna kohtu ette
Kogu poolt 2 kohtu käijad walitud saab, kes (wana)
1887 aasta walla walitsuse liikmete wastu selle asja
üle kohut käiwad: ja wõeti see pääle walimine
ette ning andsid järel seiswalt häälet:
Johan Ramm walis: Karl Punning ja Jakob Muuga
Otto Müürsep " dto " dto
Hindrik Muuga " dto " dto
Hants Kadak " dto " dto
Peeter Otti " dto " Ants Kadak
Jaan Päärand " dto " dto
Karl Punning " Jakob Muuga " dto
Jaan Keiso " Karl Punning " dto
Jaan Poska " dto " Jakob Muuga
Johan Madisson " dto " dto
Mihkel Käärik " dto " dto
Peeter Madisson " dto " dto
Hääli said Karl Punning 12 häält, Jakob
Muuga 10 häält ja Ants Kadak 4 häält ja on
selle järele wolimesteks walitud Karl Punning
ja Jakob Muuga.
Jakob Muuga panni ette et tema seda koh-
et temal endal walla tallitused toimendata on.
Palk nõumeste wolinikudele ja määratud
iga wolinikule kogukonnakohtu käimise päiw
50 kop. Kihelkonna kohtu käimise päiw 1 rbl ja
Tartus käimise päiw 1 rbl. 50 kop.
Kui puuduw wili kogukonna ja Kihelkonna
kud õpuslehe Kreiskohtusse edasi ja saawad Kreis-
kohtu otsusega rahu.
B. Päält selle tegi nõukogu weel järgmised ostusest:
I Peeter Wastsekiwi Jaani poja walla maksu-
dest wabastamise perast: tegi nõukogu
otseks:
Peeter Wastsekiwi, Jaani poig jääb
walla maksudest priiks, et temal roos
jala sees on.
II Wallawanem pani nõukogule ette, et
Rasina nõukogu 28. Nowembril 1887.
Juures oli wallawanem H. Anijärw
I. Et seeniajani magasi wiljarewideerija Peeter
Juksaar seda ametit uuesti wastu wõtta ei taha
sai nõukogu poolt magasiwilja rewideerijaks
kolme aasta pääle walitud
Hindrik Anijärw 43 aastat wana, Luteri usku
II. Tänasel päiwal sai nõukogu poolt kohtu
ja kogukonna kirjutajaks kolme aasta
praegu neis ametites olew
pääle walitud Wilfried Rosenthal 28 aas-
dat wana Luteri usku. Palk sai temale
määratud iga aasta 200 rubla ja 10 wak-
ka kaeru. Muud tingimised jääwad
needsamad kui seeniajani on olnud
Seda protokolli IV. Tartu
Kihelkonna kohtule kinnitami-
seks ette panda.
Wallawanem: H. Annijerw
Nõumees: - August Schmalz
Peter Jueksaar
Jään Päärand +++
Jakob Otti +++
Jakob Muuga
rewidirt sel 30 Nowembril 87
Kihelkona kohtu herra abi
Peeter Madisson +++
Kirjutaja WRosenthal
Rasina nõukogu 20. Januaril 1888
Juures oli pääkohtumees A. Schmalz
Tänasel päiwal andis wallawanem
Hindrik Anijärw omad rehknungid
nõukogu ees uuele wallawanemale
Jakop Muugale kätte; neide järele
on weel wana pääraha 331 rubla 08 kop
ja pääraha pro 1887/8-662 rubla 91 kop
sisse tulemata mille sissenõudmise
eest uus walla wanem, ilma et tema
selle sisse tulemise eest wastutab, hoolt
peab kandma. Pääraha rehknungisse
üleswõetud summasid on weel ülekõige
414 rubla 88 kop tasumata; pääraha rehk-
nungisse on tulewa aasta pääle 57 kop
ette üles wõetud; wanu päärahasid mis rehk-
nungis enam ei olnud, on 5 rubla 02 kop
sisse tulnud; passiraha kassast on 32 rubla
36 kop, trahwiraha kassast 210 rbl 59 kop,
waeste laste raha kassast 35 rbl. 19 kop, magasi
wilja rahakassast 42 rbl 08 kop ja paigale pan-
tud raha kassast 11 rbl. 50 kop; see on üle-
kõige 331 rbl. 72 kop. et pääraha sisse ei
ole tulnud, wallamaksude tasumiseks
wõlgu wõetud; selle järele on Hindrik
Anijärw oma käest 241 rbl 80 kop. walla-
maksude pääle üles on wõetud äratasunud;
niisama on Hindrik Anijärw maksude
pääle mis weel tulewa aastase pääraha rehk-
nungise üleswõtta tuleb, oma käest maks-
nud 76 rubla 09 kop; ette on Anijärw wastu
wõtnud tessätiniraha 4 rbl. 39 kop. ja õpetaja
raha 58 kop ning on siis Hindrik Ani-
järwel selle järele rehknungi perra walla
Rasina walla nõukogu 1 Aprillil 1885
Juures oli walla wanem H. Annijärw
Tänasel pääwal saiwad nõukogu poolt alan
seiswat otsused selle aasta sissekutsutawate
nekrotide pärast tehtud ja attestadit antud:
1. Et sell aastal sisse kutsutawa N. 5 all sisse
kutsumise lehtede sees üles wõetud Peeter
Juksaare isa Jaan Juksaar, kui ka tema
wõeras ema Ann wigase terwisega on,
saab seeläbi nõukogu poolt tunnistatud,
et küll nimetatud mees, kui maapida-
ja omad Kroonu ja wallamaksud seni
aeini on pidanud maksma.
2. Et sell aastal sissekutsutaw N. 9 all sissekuts-
mise kirjas üles wõetud Dawit Lüdimois
tööle kõlbmata on ja Kroonu kui ka
walla maksudest wabaks on jäetud, saab
seeläbi nõukogu poolt tunnistatud
3. Et sell aastal sisse kutsutawa N. 11. all sisse
kutsmise kirjas üles wõetud Joosep Ma-
dissoni isa Juhan Madisson kui ka
tema wend Adam Madisson tööle kõlb-
matad on ja mõlemad Kroonu ja walla
maksudest wabaks on jäetud, saab see-
läbi Rasina nõukogu poolt tunnistatud
4. Et sell aastal sisse kutsmise kirjas No 15.
all üleswõetud nekrot Joosep Päärand
(Päärli) meelest nõrk on ja kõigest Kroo-
nu ja walla maksudest wabaks jäetud
saab see läbi nõukogu poolt tunnistatud
5. Et sell aastal sisse kutsutawa N 22 all wäetee-
nistuse lehe sees üles wõetud Jaan Zirk'u
isa nimega Jaan Zirk tööle puudulik
on ja saab Kõigekõrgemalt säätud Wäe-
teenistuse Komission palutud, teda selle
pärast üle waadata; kroonu ja walla
maksud on tema seni aeani kui maa-
pidaja maksnud
Peale selle saiwad tänasel pääwal weel alam-
seiswad otsused tehtud:
1. Tuli ette Peeter Wares ja pani nõukogule
ette, et tema wigase terwisega on Kreis
tohtri kärra kirja peale 17. Nowembrist 1884
No. 1113 toetades ja palus, et tema pea-
rahast wabaks saaks jäetud.
Kui asi läbikõneldut oli sai otsus
Et Peeter Wares maapidaja
on ja tema terwis weel mite
nii puudulik ei ole, peab
tema ka edespidi oma Kroo-
nu ja walla maksud maks-
ma. - Otsus sai temale kohe
kuutatud ja teadustatud, et
temal 14 pääwa edesi kaebami-
seks aega on, õiguse kaotamise
2. Rein Mäll toetas ennast Kreistohtri
härra kirja peale 17 Nowbr 1884 No 1112
ja palus nõu kogu poolt, et tema pea-
raha maksust wabaks jäetud saaks.
Pääle läbi kõnelemise sai otsus
Et Rein Mäll jõukas mees
on ja tööle mitte kõlbma
ta ei ole, peab tema oma
Kroonu ja walla maksud
kuni 60 aastani maksma
Otsus sai kohe kuulu-
tatud ja edasi kaebtus 14
pääwa sees järele antud.
3. Jüri Lammas toetas ennast Kreis
tohtri härra kirja peale 17 Nowbr. 1884
N. 1112 ja palus pearaha maksust wa-
baks jääda.
Pääle läbikõnelemise sai otsus
El Jüri Lammas täiesti
wigane ja ka suures wae-
suses elab, jääb tema pea-
raha maksust maha.
Otsus sai kuulutud.
4. Jüri Pärand toetas ennast Kreistohtri
härra kirja peale 17. Nowembrist 1884 N.
1113 ja nõudis, et tema pearaha mak-
sust maha saaks jäetud
Kui asi läbikoneldut oli, sai otsus
Et Jüri Pärand täieste kal-
list puu tööd teeb ja ma-
jasid ehitab ilma takistuseta -
olewaist palgest lõigata laskma ilma iseära-
liku maksu nõudmata, piaks aga ette tule-
ma, et neist palgest latte lõigatud ei saa, siis
saawad need ostetud ja see lõikamise raha
kaubeldud hinnast maha arvatud.
Poodi ette tuleb trep ja kleenid panna ku-
hes hobusid kinni wõib panna. Kui see töö
kõik nagu soowitakse kõrralikult walmis
on tehtud, saab Saweli Darafejew Stepa-
now 200 rbl. töö raha wälja maksetud;
kui see töö eespool nimetud terminis walmis
ei ei saa, kaotab töö wõtja 50 rbl. oma
kaubeldud töö palgast.-
Pääle see wõttis ka Saweli Darafejew
Stepanow kohtumaja laudadega ära löömi-
se töö oma pääle ja saab 85 kop. sülla
päält ja peab omast käest tarwilikud nae-
lad panema ja poole punniga wooder-
Walla wanem Hendrik Annijerw ja
nõumees Johan Ramm, Peter Juksar
ja Hendrik Muugu ostawad ühes koos kõik
see ehituse juures tarwiliko materiali ja pia-
wad pärast selle üle töö lõpul kõigest
wolikogule rehnungid ette panema.
Saweli Darafejew Stepanow sai sest
200 rbl. töö hinnast 10 rbl. 1 käerahakst kätte,
nii et töö lõpul 190 rbl. weel saada on.
Et kõik sellega rahul on tunnistawad
oma alkirjadega:
Tööwõtja: Saweli Darafejew Stepanow
Tööandjad Nõumees: Johan Ramm
Peter Juekser
Tööandja Nõumees: Jaan Poska +++
Rasina walla nõukogu 11 Mail 1883.
Juures istus wallaw. H. Anijärw
Tänase ülewal nimetud pääwal sai
nõukogu ja Hindrik Tamm'e
wahel see kaup tehtud, läbi kõnel-
dud ja kinnitatud:
Hindrik Tamm wõtab see tük maad,
mis kaardi peal 34i all ülestähen-
datud /umbes 3 wakamaad suur/
walla käest rendi peale kuue pä-
rastiku jookswa aasta peale, see
on 23 Aprillist 1884 kuni 23 April-
lini 1890 ja maksab selle maa
tüki eest (aastas) kolm esimest
aastad iga aasta 10 rubl ja 3 wii-
mast aastad iga aasta 15 rubl. renti
ning nimelt iga aasta 1sel Oktobril.
täisrenti. Tarwilikud kraawid peab rentnik
Hindrik Tamm selle maa tarwis
lõikama ja ei wõi pärast rendi aea
lõppu ega ka rendi aea sees min-
gisugust tasumist nende eest
nõuda. Sellest põllust saadul põhk
ja sõnnik peab rentnik selle maa
tarwituseks pruukima
Et sellega rendiwõtja ja rendiandjad
rahul on kinnitawad nemad oma
all kirjaga:
Hindrik Tamm, Nõumees: Juhan Romm
Peter Jueksar Johan Wardja
Willem Fuks Johan Müürsep
Adam Wõsso Jakob Anijarw XXX
Hindr. Muuga XXX Peter Madisson +++
W. wanem: H Annijerw. Otto Zirk XXX
Rasina wallal on 1405 1/2 taadret Luteri usuliste ja
59 1/2 taadret Õigeusuliste käes ning on selle järgi
igal Luteri usu maapidajal 1/2 garn. Rukki 1/4 Garn keswi
ja 1 Garn. kaeru ning igal Õigeusulise käest 1/6 Garn. Ruki
1/4 Garn keswi ja 3/4 Garn. kaeru iga taadre päält maksa,
mille järgi üle kõige sisse tuleb:
612 Garn. Rukki 717 Garn. Keswi ja 1450 garn. Kaeru
Sellest jääb tulewa aastaks hääks üle:
177. Garn. Keswi
274 Garn. Kaeru
Tuleb puudus: 64 1/2 Garn Rukki
B. Pääle selle sai nõukogu poolt otsuseks tehtud
igast wiljast iga tshetwerti päält oodust wõtta 1 Garnits
Rasina walla nõukogu 24 Augustil 1889
Walla wanema ettepaneku pääle said tänasel päewal
järel seiswat otsused tehtud,
I Saweli Stepanowi palumise pääle et tema protokolli
perra 14 Aprillist kahjuga teha on wõtnud, saiwad
tehti otsuseks temale 125 rbl. selle tingimisega
juure lubatud, et Saweli Stepanow kohtu maja juu
parandata ja kohtu maja wundament paran-
data ning kohtumaja trepp korda sääda. 2. Kooli
maja juures undamet parandata, tunni pidamise
ruumi prepi alumine jagu uuesti teha kohe lauat
pääle luija tulewat, korstna, tossu truup köögi põr-
mand teliskiwest, köögi pliit, aknat seest poolt
laudadega ära lüija säält kust sikaturitus saab,
köögi uks parandata, koolitamise ruumi wöörusi
põrmand. Need tööd toimentab Saweli Dorofeew
kõik oma kulu ja materiali päält, üksi lubja
annab wald ja toop ka kõik materiali manu
weab
mis Stepanow osta oma kulu päält ostab.
3 rbl 50 kop ülespidamise abiks; ja
Mari Anijärw saab 3 rbl. 50 kop.
Ane Kärsna saab Juhan Anni poole korteri pan-
tud, ja sellele kindu korrad mahajäetud
käest tasutud nõuda 312 rubla 92 kop.
Walla paberit oli hoolekandmise kapi-
tali 1012 rbl. 96 kop koiki protsentidega
waeste laste kapitali 300 rubla ilma protsenti
arwamata ja trahwi raha kassas 250 rubla
ilma protsenti arwamata; seda raha kas-
sades ei ole, sest ta on nii kui ülewal
pool nimetatud walla maksude tasumi-
seks laenatud ja saab kui pääraha
üle maksude sisse tuleb, sellest jälle
ära tasutud
Magasi wili saab alles suwel 1888 üle-
mõedetud.
Seda protokolli ülespanda.
Pääkohtumees August Schmalz
wallawanem: Jakob Muuga
wana wallawanem: H Annijerw
wöörmünder: Peter Kalju
Peter Saag
Nõumehed Peter Jueksaar
Petre Madison
Jaan Pärend +++
Peter Maddison +++
Hindrik Muga +++
waata protokoll
25. Januarist 1891.
Rasina nõukogu 20. Januaril 1888.
Tänasel päiwal tegi nõukogu järg-
mised otsused:
I. Wõnnu kirikuõpetaja herrat tema
kirja pääle 3. Tetsembrist 1887 No 642
sest et umbes kümne aasta eest
kuueteist
üksnes 10 rubla lina ja kana raha
Rasina walla eest aasta maksu mak-
seti ja et wanast walla wakumaast
palju priimõisa maaks on tehtud
leppida nii kui seeni ajani on ol-
nud, see on kahe kopikuga taadre
päält. Mõisamaa pidajad wõiks
omalt poolt ka seda maksu maksa,
kui õpetaja herra seda nõnda tahab.
II. Rasina walla kaebus asjas Daniel
Prii (Piir) wastu ühemaa tüki perast
on nõukogu läbi Hindrik Anijärw
walitud Rasina walla eest kohut käima.
Wallawanem: Jakob Muugu
Nõumehed: Juhhan Ramm
Jaan Pärend - +++
Peter Maddison XXX
Mihkle Kärik
Rasina nõukogu 3 Nowembril 1883
Juures istus w. wan. H. Annijärw
Tänasel pääwal pani walla wanem
nõukogule magasini aeda ehi-
tamise ette ja selle küsimuse
kuida selle tarwis raha muret-
setud peab saama, mis peale
nõukogu, pääle läbikõnele-
mist, otsuseks tegi:
Keiserliku IV Tartu Kihel-
konna kohtu läbi luba
paluda, et magasist 100
tshetwerti rükid ja 30 tshet-
werti keswi ära müüdub
wõiks saada turu hinna
eest ja sellest saadut raha
ga magasi ait üles ehitada.
Nõumees: Peter Jueksaar
Peter Muga
Jakob Pungav
Johhan Ramm
Peeter Arik +++
Hendr. Muuga +++
wallawanemb H Annijerw
kirjutaja ChrKapp
Rasina walla kogu 2 Januaril 1884
Tänasel pääwal olid walla wanema eesist-
mise, all kõik pärismaapidajad, Mõisa
sulased, talusulased ja weermised liik-
med walla wanema käsu peale wälja
lahkuwa nõumeeste walimiseks ko-
ku tulnud ning walisiwad enda seast
nõumehed kolmeks aastaks- ning
1 Pärismaapidajad 21 häälega 14 hääle
wasta: Noumeheks Otto Müürsep.
2, Mõisa sulased (22 häälel) ühel häälel
nõumeheks: Jakop Otti.
3, Talu sulased ühel häälel (8 häält)
nõumeheks: Jaan Grigol.
4, Weermised liikmed ühel häälel
(14 häält) nõumeheks: Hans Rõka
5, Talurentnikud olid enda seast 12 Okt.
s.a Jakop Annijärwe asemele, kelle
maea müümise läbi tõise ostja käte
ära läinud, nõumeheks walinud:
Peeter Muuga
Kirjutaja ChrKapp
Rasina walla nõukogu 25 Januar 1884.
Jures istus wallawan. H. Annijärw
Tänasel pääwal sai allnimetud nõu-
kogu ja podrätshik Saweli Darafe-
jew Stepanowi wahel Rasina wal-
la magasi aida ehituse kaup tehtud
Saweli Stepanow ehitap kuni 1 Au-
gustini 1884 Rasina walla magasi aida
oma kuluga üles, saab aga walla
poot: Maakiwid, telliskiwid, lubja,
kruusa ja tarwilikud palgid, mis
ehitusele manu saab weetud.
Rasina walla peremeste kogu 16 Juunil 1888.
Tänasel päewal ollid kõik kohaomanikud ja rent-
nikud Liiwimaa maa nõunikukogu eeskirja järele
19 Maist s.a. N 3480 kokku kutsutud selle üle nõu pidama
kas saama moona maks edespidi nii kui seeniajani
wiljaga ära tasuda tuleb, wai on see maks alanseiswa
hindade järele raha pääle muuta see on:
a) 1 tshetwerti (64 garnitsa) kaerte eest 3 rbl. 30 kop.
1 puuda heinte eest - " - 30 kop.
1 puuda õlgede eest - " - 15 kop.
1 kuuejalalise sülla küttu puude raiumi-
se ja wälja wedamise eest 1 rbl. 44 kop.
b) ehituse kulu jaoks 1 kop taalri eest 1832 aastal wälja-
antud adraraamatu järele ehk 80 kop. adra eest nii
sama mõisa kui ka talukogukonna poolt.
Kokku tulnud 70 peremeest soowisid ühel häälel mitte
midagi mõisnikude kassadese maksa. Kui aga korge
kroonu seda maksu nõuab, tahawad nemad seda hää
meelega tasuda ning tehti selle pääle
Paluda, et talu peremehed postimoo-
na ja jaama ehituse kuludest kogu-
ni wabaks jäetaks:
Rasina walla perismaa pidajate kogu
16 Juulil 1888
Tänasel päewal pani wallawanem, päältsee, kui
Liiwi maa Maanõuniku kogu eeskirja põhjosel 19 Maist
s.a. N 3480 kokku kutsutud wakku maa pidajate poolt
sellekohane otsas tehtud oli perismaa pidajatele ette,
et perismaa pidajate nõumees Jakob Zirna ära on
surnud ja et selle asemele üks uus nõumees walidatuleb
mis pääle walimine ette wõeti
Kokkutulnud perismaa pidajad andsid jarel seis
walt enda häälet:
Selle järele on hääli saanud:
Karl Punning, 44 aastat wana Luteri usku 31 häält
Joh. Zirna 34 a. wana Kreeka õigetusku 9
Joosep Wardja, 48 a. wana Luteri usku 1
mis pääle.
tehti seda protokolli nõu mehe Karl
Punninge kinnitamiseks Keiserliku
IV Tarto Kihelkonna kohtule ettepanda.
Wallawanem J. Muuga
Ära kirja eest.
A. Walla walitsus pani tänasel päewal järel seiswa
rehknungi, magasi wilja üle nõukogule ette:
Walla liikmetele raamatule perra lae-
rükki keswi kaeru
nuks antud kuni Augustini s.a. - 132 tsetwt 193 tswt 16 1/2 gr. 267 tswt 60 gar
1887 wõlga walla liikmete käes wõlus 7-67 1/2 ga 2"25 1/2 9 " 54 1/2
walla waestele kuni Augusti kuuni s.a. 9 26 " 7 30 " - "
palkade ja jaamamoona pääle 5 " 57 8 " 46 27 " 15.
Selle järele on kuni Augusti kuuni wäljaantud
Magasi wilja seis Nowembri kuu rehknungi juures 1887.a
rükki keswi
on Magasi nööriraamatu perra.
Sellest nii kui ülewan pool üles tähendatud
wälja antud
Selle järele peab (raamatute perra)
aidas olema
Ümbre mõõtmise aegu on aga
aidas leitud.
on Puudus:
Jaan Rebane wigase terwisi perast walla-
poolt elu ülepidamist nõuab ja tegi nõu
kogu otsuseks:
Jaan Rebasele mitte walla
poolt abi lubada, et temal lap
sed ka teeniwad ja ise ka tööd
III Andis walla nõukogule ette, et Joosep
wanem
Tätte walla poolt omal ülespidamistki
soowib, et temal lange tõbi olla mis
perast nõukogu otsuseks tegi:
Joosep Tätte ei saa walla poolt
mitte abi, et tema isa perismaa
omanik on ja et temmal jõukat
sugulased on.
IV Sai nõukogu poolt otsuseks tehtud, et
V. Protokolli pääle 10. Maist s.a. tähendates tegi
nõu kogu otsuseks. Rasina küla kooli kooli-
tamise ruumi see asta mitte enam stuka-
tuuri ja ka ahju mitte see aasta teha, et ju
hiljaks jäänud on.
Jaan Kuiso
Hindrik Muuga XXX
Rasina walla nõukogu 1 Oktobril 1888.
A. Walla wanem pani nõukogule ette protokolli
põhjusel 10 Maist s.a. pkt IX wälja pantud kuulu-
tuste põhjusel pääle abikoolmeistre kandidat. Tartu
III seminari kaswandik Samuel Kaeerd ennast selle
ameti pääle üles on anud ja et tema nõudmine
150 rbl. aasta palgaks on.
Kokku tulnud nõumehed lubasid 120 rbl aasta
palgaks nõumees Peeter Madisson aga lubas en-
negi 100 rbl. palka aastas
Et kandidat Samuel Kaeert selle pakkumisega
rahu ei olnud saiwad tõist korda hääled küsitud ning
andsiwat nõumehed järel seiswalt omad hääled:
" Ants Kadak " 140 rbl
" Otto Müürsep " 140 "
" Peeter Otti " 140 "
" Peeter Madisson " 100 "
" Mihkel Käärik " 120 "
" Jaan Käiso " 140 "
" Jaan Pääränd " 120 "
" Jaan Poska " 120 "
Johan Ramm " 140 "
Selle järele sai Samuel Kaeert'ile hääle enamisega
140 rbl. aasta palkaks määratud,
Samuel Kaeert aga ei wõtnud ka seda pakkumist
wastu waid jai oma nõudmise juures kindlaks, mis
pääle otsuseks tehti:
Kooliwalitsut paluda, kandida-
tisid saata.
mis ka Samuel Kaeert wastu wõttis.
Seda protokolli kooli walit-
susele ette panda abikoolmeis-
tre kinnitamiseks
B. Pääle selle tegi nõukogu walla wanema ettepa-
nemine pääle weel järgmise otsuse:
I Josephine Popp surnud Jaan Mäll
Rasina walla wolikogu 21 April. 1883.
Tänasel pääwal olid alnimetud wolikogu liikmed
kokku tulnud selle üle nõu pidama, kust tarwiliko
walla hoonete ehitamiste tarwis raha wõiks saada ja
wõtsid pääle läbi kõnelemist hääks arwata:
Trahwi raha kassast 300 rbl. mis
sulas rahas seistab walla hoonete ehita-
miste pääle wõtta, ilma tagasi maks-
mata, ja selle tarwis Keiserliku IV
Tartu Kihelkonna kohtu käest luba
paluda
Nõumees: Johan Romm
Willem Fuchs
Hendrik Munga +++
Jakob Annijerw XXX
Tänasel pääwal pandis walla wanem wolikogule
ette, et tarwis walla magatsist wilja wälja anda ja
küsis kui palju wolikogu igast wiljast iga peremehe-
le anda lubab ja kas ka mõisa kantnikudele walla
magatsist wilja anda wõib;  selle pääle tegi wolikogu
otsuseks:
Walla peremeestele on walla magat-
sist nende maa suuruse ja tarwi-
tuste pärra wilja anda, aga peab wal-
la wanem ja wöörmündrid selle peale
waatama, et mitte liig palju ei anta.
Popsi ja mõisa kolonistele ei wõi mui-
du anda, kui et üks peremees teda
oma pulga peale wõttab.
Rasina walla nõukogu 14 Aprillil 1889.
Tänasel päewal said walla wanema ettepaneku
pääle nõukogu poolt järele seiswat otsuset tehtud.
I Laane küla kooli maja koda saab tõise koha pääle
tõstetud, et tõistest hoonetest kaugele on jäänud.
II Walla kasak saab see tükk aijamaad, mis magasi
platsi ja koolmeistri maa wahel on.
III Allpool üles tähendatud walla waestele sai nõukogu
poolt waeste kassast üles pidamiseks lubatud.
Kattre Tamm saab wilja asemel - 5 rbl.
Ane Tiirik -"- 2 "
Mari Kangru - 3 " 50 "
Ane Kärsna - 2 " - "
Johan Muuga -"- 4"
Leena Wõsa maha wõetud 3 " 50"
Joosep Ani -"- 5" 50"
Leena Anijärw -"- 2" 50"
Anu Anijärw -"- 3 " 50"
Mai Anijärw -"- 3 " 50"
Kai Zirna -"- 2" -
Liis Laarits -"- 3 " 50"
Mart Pungar -"- 2 " -
Mari Paap -"- 2 " -
Mihkel Kiipli
Tänasel päewal sai nõukogu poolt Rasina walla pood wana
kaupmehe Daniel Prii käest kõlblikus korras wasta wõetud.
asemele
üksi pliidiraud ja tua wentilatori mis wigased on peab Da-
niel Prii uued panema, mille wasta temale aga wanad jää
wad. Pääle selle peab ka Daniel Prii poodi hoone fundamendi
ära parandama, see on kustkohalt lagunud on
Päält wastu wõtmist sai tähendatud walla pood täies korras
järel seiswa inventariga uue kaupmehe Wiido Heeringe
kätte antud, mis Wiido Heering niisama suguses korras
poodi käest andmise aega käest andma peab ja nimelt:
1 10 poodi suhwlit.
11 3 waikest wene lukku
2 1 raha dto
12, 1 suur ukse kramp
3 1 suhkru dto
13 peldik ukse ja raud
4 1 poodi lett
hengedega.
5 1 soola kast
6 1 kaalu konk ja aas.
7 6 1/2 riiolit.
8. 2 ukse ja üks akna raud kang
ja kange pulgad ja kiilud
9 4 ukse lukku kaewangudega
10 1 raud korwiga poodilukk.
Nõumees
Jaan Päärend
Mihkel Käärik
Nimetatud hoone peab 10 sülda pik ja
6 sülda lai olema, kellele shindli ka-
tus peale tuleb; maakiwist müür
tuleb tarwilikus sügawuses maa
sisse aga 12 jalga põrmandast lakke
kõrge - ülepea peab sell wiisil tehtud
olema nõnda kui Kurista walla ma-
gasi ait. Et hoone hästi ehitud saab
selle pärra walwawad nõumehed:
Peeter Juksar, Joh. Ramm, Hans
Koka, Jakop Otti.
Kui nimetud ait wasta on wõetud,
saab tema selle eest 775 rubl. hõb.
Walla kulu peal saawad lukud ostetud
ja katuse shindlid juure weetud, mis
pädajased olema peawad ja mite kau-
gemalt kui 20 wersta pealt.
Peter Muuga
Jakob Pungov
Jaan Krigor,
Hans Rõka +++
Jakop Otti XXX
Podrätshik Saweli Darafejew Stepanow
Rasina walla nõu kogu 25 Januaril 1884
Juures istus walla wanem: H. Annijärw
ja kõik nõukogu liikmed.
Tänasel pääwal pani walla wanem nõu-
kogule kiriku wöörmündre härra kirja
ette sõna sõnalt:
"Selle läbbi tunnistan et Kolmapääw
"sel 25mel Januaril s.a. Rasina nõukoggo
"saasi kokkokutsutu Kolmeistri wallitse-
„mise perrast Rasina külla kooli jaost.
"Kiidjärwel 20mel Januaril
P. v. Maydell
Kiriko wöörmöndri herra.“
Et kiriku wöörmündri härra isi ei olnud
tulnud, siis pani walla wanem all-
nimetud kandidadit, kes kooli walitsuse
poolt proowi lugemiseks luba oliwad
saanud, ete, et nende seast Rasina
küla koolile üks koolmeister walitud
saaks, sest et wana koolmeister ennast
lahti wõtnud - nimelt:
1, K. Lenzius,
2, Poolakes,
3. Palgi
4, Tamm ja
5, Daniel Punnisson.
Selle peale walisiwad nõukogu liik-
med üksikult:
1., Peeter Juksar walis D. Punnissoni
2, Joh. Wardja do do
3. Otto Müürsep do do
4, Peeter Muuga do do
5, Jakop Pungar do do
6, Joh. Ramm do do
7. Will. Fuks do do
8, Joh. Müürsep, do do
9 Jaan Krigor do do
10. Hendrik Muuga ei andnud häält sest
et "tema teab, et walimist ei pea täna
olema". Walla wanem ei luba temale
ülepea häält, et tema kreeka Õiget
Rasina nõukogu 25 Augustil 1883.
Juures istus wallawanem H. Anijärw
Wallawanema eestistmise all oli
wad tänasel pääwal nõukoguliik-
med kokku tulnud ja tegiwad walla
wanema ettepanemiste peale
järelseiswaid otsusi:
1. Soldat Jaan Wõsso saab aastas walla
poolt moonaks {3, waka rükid ja 4,}
waka keswi;
2. Sant Mai Kriisk: 3 waka rükid 2 waka
keswi;
3. Sant Ane Tiirik saab 1 wak rükid;
jääb maha 1886 4. " Mari Kangro saab 2 waka rükid
1 wak keswi
5. Sant Ane Kärsna saab 1 wak rükid,
jääb maha 1887 6. Soldati naine Ann Anijärw saab 3 waka
rükid;
7. Sant Johan Suits saab 1 wak rükid,
1 wak keswi;
surnud 1886 8. Sant Peeter Naruseng saab 2 waka rükid
9. " Johan Munga saab 1 wak rükid,
muudetud 4. Mail 1887 10. Sant Johan Zirk saab 2 waka rükid
2 waka keswi.
11. Sant Jüri Braakli saab 1 wak rükid
13. " Leno Wõssu: 1 wak rükid, 1 wak
14. Sant Anni Joosepi 1 wakrük. 1 wakkeswi
1884 koolnud 15. " Ebo Jalak: 1 wak rükid;
1884 maha 17. " Mari Liiw: 1 wak rükid;
18. S " Mari Kutsar 1 do ühe aasta
19. Peale selle sai magasini rehnung
nõukogule ette pantud ning oli
palkade peale, kui ka santidele
wälja antud:
91 waka 20 Gr. rükid,
43 - 12 " keswi ja
86 - 11 " kaeru
Eespool üles tähendatud wili tu-
leb 1500 taalderi peale ärajaotatud
ja nõnda sisse korjatud, et iga
taaldre pealt 1 1/2 Gr. rükid, 1 Gr.
keswi ja 1 1/2 Gr. kaeru maksetud
saab - mis läbi 13 wäka rukid
25 waka keswi ja 18 waka kaeru
rohkem sisse tuleb ja saab roh-
kem sisse tulnud wili tulewa
aasta maksude ette arwatud.
20. Wiimaks sai nõukogu poolt köstre
25 aasta ameti pühaks 15 rubla
kingituse peale lubatud, mis trah-
wi ehk passi kassast saab wõetud,
kelle wasta P. Juksar oli.
Nõumees: Peter Jeuksaar
Juhhan Ram
Willem Feuks
Hindr. Muuga +++
tarwilikul mõõdul weel sisse ei ole
Päält see panti nõukogule maga-
si nööriraamat rewideerimiseks
ette ning leiti säält et walla liik-
metele laenatud oli 134 Tstwt. 20 karnitsad
rukki 131 Tstwt 19 1/2 karnitsat keswi ja
165 Tstwt. 7 karnitsat kaeru; wana wõlga
oli 20 Tstwt rukki 58 Tstwt keswi ja 90 Tstwt
kaeru; üleüldi on lainu tagasi mak-
setud 117 Tstwt. ruki ja 51 karnits - 144 Tstwt
15 1/2 karnitsat keswi 244 Tstwt 60 karnitsa
kaeru; wõlgu on wallaliikmete kätte
jäänud 36 Tstwt 33 karnitsat ruki
45 Tstwt 4 karn. keswi ja 103 Tstwt 61 kar-
nitsat kaeru; palkade ja jaama moo-
na niikui ka waestele antud wili on
täitsaste tagasi maksetud. Laenu
2 Tstwt 3 karn. keswi 4 Tstwt 3 karnitsat
kaeru täiesti sisse maksetud. Magasi
wilja seis on raamatu järele kõige
wõlaga kokku 294 Tstwt 1 karnits ruki
266 Tstwt 16 karnitsat keswi ja 542 Tstwt
29 karnitsat kaeru.
Seda protokolli ülespanda
Pääkohtumees: August Schmalz
Juhhan Ram.
Hendrik Muuga +++
Peeter Madissen +++
Rasina walla nõukogu 28. Nowembril1887.
Juures oli wallawanem Hindrik Anijärw
Tänasel päiwal sai nõukogu poolt
sepp Jaan Kriik'ile luba antud Rasi-
na külakooli mõtsamaa pääle oma
tare üles teha selle tingimisega, et Kriisk
ise nüüdse rentniku Hindrik Tammega
selle rendiajal selle ehituskoha pärast
kokku leppib; pärast selle rendi aega
sed täitma. Üleüldine ja päätingi-
mine on, et nii pea kui Jaan Kriisk
ühegi warguse asjaga seltsib, tema oma
tare ehk ehitas tingimata kohe säält
walla maa päält ära wiib. Kriisk ei
paha
tohi mitte oma wana eluwiisi sisse
tagasi sattuda.
H Annijerw Wallawanem
Nõumehed August Schmalz
Juhhan Ramm.
Hindrik Muuga
Et nimitedu ma tük kolima om, ei woi
minna mitte kui nimitedu koli kohtumees
sedda lubbada, nõumees Peter Jueksaar
Rasina walla nõukogu 10 Mail 1888.
Tänasel päewal sai nõukogu poolt walla wanema
ettepaneku pääle järel seiswat otsused tehtud:
I Joosep Keisole mitte passi and, et tema ädaline
on ja wäljas pool walda kogukonnale kulu teeb,
tarwis, siin walla poolt abi anda.
II. Läbi kõneldut Peep Anijäw, Jaani poja, walla mak-
sudest priiks jätmise perast. tegi nõukogu
Et Peep Anijärw maapidaja
on, teda mitte walla maksudest
priiks jätta.
III Jaan Juksare poja rohitsemise kulude perast tegi
Jaan Juksare rohitsemise
kulud saawad tulewa sügiset-
se pääraha rehknugi juures
maksjate walla liikmete pääle
ära jaotatud.
IV Keiserliku IV Tartu kihelkonnakohtute ringkirja põh-
jusel 10 Aprillist 1888 No 1586, raha kui ka kinnita-
tud kirjade posti päält ära toomise kulude perast sai
Rasina walla nõukogu poolt
tehtud: kinnitatud, kui ka
päält äratoomine walla kirju-
taja W. Rosenthali kätte toimen-
tada anda ja temale lubada iga
kinnitatud ja raha kirja saatja
käest 1 rubla iga kinnitatud; kui
ka raha kirja päält posti päält
toomise kuluks nõuda.
V Kokku tulnud nõukogu liikmete poolt sai otsuseks teh-
tud, et mõisa maa pidajad taadre suuruse perra kiriku,
kui ka küla wahe teesid ühes wakkumaa pidajatega
poja
tegema peawad, see on, mis walla piiris on;
pääle selle saawad ka keriku teed uuesti umbre mõõde-
tud ja jääbad selle mõõtmise läbi igale ühele osaks saa-
nud tee jagu 12 edespidise jär aastasta pääle igaühele
päält
VI Läänste tee saab walla kulu õiendatud ja kus tarvis
ärakiri kihelkonna
kohtu saadetud.
saawad kraawit kaewatud ningsiis peremeeste pääle
abiks
VII Edespidi saab Kaarli Johanson walla poolt 1 wak rük
ki ja, Mai Anijärwele, kes seeniajani üks wakrükki
walla poolt sai 1 wak keswi juure; Mari Rikka ja Johan
Pokk'le es saa walla poolt abi lubatud, et nemad mitte
nõnda jõuetud ei ole, et walla poolt abi nõuda wõiwad.
ja et Johan Pokk Kroonu poolt abi saab.
VIII Sai Rasina nõukogu poolt Eduard Ustalo, Kaarli
poig edespidi walla maksudest priiks jäetud, et tema
parem poolne käsi wigane on ja et tema selle läbi
elu üles pidamise kergitust saaks:
IX Sa abikoolmeister Jaan Rammuli üles ütlemine,
et tema edespidi enam Rasinal koolmeistri ametit
ei pea, wastu wõetud.
IX. tehti otsuseks Rasina koolitare koolitamise ruum
ära sikaturi ja ka pottikiwine ahi sisse teha ning
ka abikoolmeistre kambre ära sikaturi.
Noumees: Peter Jueksaar
Mihkel Kärik +++
Johan Madisoon
Peeter Mattison
Jaan Päränt XXX
antud terminini, muidu ollen minna
sunnitud ühte suremad kohtud om-
male abbiks nõudma rahha
kätte samisseks.
Sindi wabrikus
sel 19 Decbr 1870 A. Tilk
Wanna Wändra Koggo-
konna Kohtule.
Wändra Preestri
N121.
Wändra moisas.
Wana Wändna Kogukonna Kohtu-
Palun kogukonna kohut teada anda õige
usu talu poegadele, et temad Jõulo pühade ajal
ehk sel aastal tuleksid kõik kiriku endale kiriku
wölmendrit ja tema abbi walitsema, sest wana wöl-
mendri ja tema abbi aeg on juba täis sanud sel 12
Tetsembri kuu päwal.
N168.
20 Tetsembril.
Pallun siis nimelt minnule se
Kirja peäle Wastust anda, et Min-
na siis se ülle Wõin üllema kooli
Wallitsusele teadmist anda.
Wändra Preester T. Wälbe
Õ. T. K.
Wanna Wändra
Wändra Preester.
Koggokonna Kohtule.
Sel 1. Septembr.
1865mal aastal
Mull on au palluda
Sedda Koggokonna Kohhut
Wändra moisa.
anda käsko kelle läbbi
sünnib et Õige usso
tallo mehhed, kes seiswad
Selle kohto teadmisse all, 1 seks
Oktobriks sel aastal wiiks iggaüks
omma jaggo puid Wändra Õige usto
koli maiasse sepärrast, et sest aiast
kõrgest kinnitud seäduste põhja peal
Õige usso kolide ülle Liwlandi maal,
ses koli maias peawad hakkama
õppima Õige usso lapsed.
Wändra Preester W. Kudränzew.
Wändra Preester
sel 5mal Detsembes
Wanna Wändra Koggokonna
Kohtu.
No 123.
Selle kirja läbbi pallun Minna
koggukonna kohhut, neil siin alla-
mal nimetud Lerilastele käsko anda,
et naad peawad tullema Leri Wändra
Õige ussu kirriko jure 17mal Januaril
1871 aastal, sepärast pallun koggukonna
kohhut, et naad ei olle tulnud Wööl-
mendri kässo peale, 15mal Now. 1870.
Pista: Lesk Liso Jansoni poeg Ants
Tahkuse: Lesk Mai Jansoni pog Madis
Jaan Weltmelstein.
Wanna-Wändra koggokonnakohtule
Krono Arrosare wallawallitsusse polest.
Üllemal nimmetud koggokonnakohto
kirja-peale sest 23ma Webruarist s.a. sub No 60
saab siit Arrosare walla wallitsusse polest
teada antud, et Tõnno Luik haige on ja mit
te sel 6mal Märtsil senna Koggokonna kohto
ette ei wõi tulla.- Nenda sammo saab ka
Tõnno Luik palwe peale tunnistud, kuida
temma /Tõnno Luik/ räkinud, et temma
1868ma aastal Arrosare Wõhma kaupmeh-
he linna woriga Pernu läinud, ja sealt
taggasi tulles Wanna-Wändra Manus-
sare tallo perremehhe Lidi jurest 4 sülda
puid, mis saunamees on münud, ostnud,
Wanna Wändra Koggokon-
na Kohtule
N39.
Wanna Wändra moisa.
Wändra koggokonna kohtule
Sindi koggokonna kohto polest
Üllamal nimmetud koggokonna
kohhut saab selle kirja läbbi wägga
pallotud, selle sealt walla mehhe
Tadi Tõnni odra warguse rahha, mis
N111.
temma siit Sindi Lodja kõrtsimehhe
Jaan Kummasoni jurest on warras
tanud, ja nüid ennast siin koggokon
kohto jures süalluseks tunnistas.
nenda kuida siit koggokonna kohhus
selle üllemal nimmetud kõrtsimehhe
pärrimisse järrel on mõistnud
et se Tadi Tõnn nende odrade eest
2 rubla peab maksma, ja selle eest
et ükspäinis Tahkuse Maddisse Tõnnis Tomson
agga 2 jalga ei olle.
on tonud 4 jalga, (agga teised ei olle tonud
mitte üks pu-alg minnewa süggise senna koli
majasse, ja se läbbi nad on petnud Sedda
kohhut; sepärrast ma pullun Sedda kohhot
sundida neid üllestähhentud Tallo mehhi,
et nemmad wiiks õige usso koli majasse
ni paljo puid, kui nende kohhus on wia
18 64/65 aasta eest, se on 1sest Oktobrist
1864 aast kunni 15 Martzi ku päwani
Wändra Preester W. Kudränzew
ja rahha saunamehhe kätte ärra maksnud.
Nenda sammo wõiwad ka siin allamal täh-
hentud innimessed selle pu tamisse ülle tunnistust
anda, kes ka sel korral Tõnno Luigega sealt
neid puid on tonud kui:
Kabbala wallast, Käopre Jürri,
dito Wahhewälja Jürri,
d. - Mats Leng.
d - Pedi Hans.
d - Hans Willetsus ja
d - Leiso Mats.
Arrosare Wallamaias sel 4ma Marts 1871
Wallawalitsusse nimmel
Walla wannem Jürri Kukk
Wanna Wändra 45
§ 14ma pohja peäl Kõrgest
kinnitud seädmissi Õige
Wändra mõisa.
usso kolide ülle Liwlandi
maal, mull on au selle
jures saata Selle Kohtule
Wanna Wändra Õigeusso laste nime
kirja, kes on Selle Kohto teadmisse
all, kes peawad õppima Wändra
Õige usso kolis sest 1sest Oktobrist
1865 aastast kunni 15ne Martsini 1866mal
aastal.
Wändra Preester W. Kudranzew.
Wändra walla wallitsust
saab sega pallutud järrel-
seiswa selle walla innmes-
tele se kange käsk anda, et
nemmad omma pearahha
nüid ilma wälja jämata
No 112
sel 8 Martsil s.a. siin ärra
maksawad, kui:
1. Märt Erg
2, Jaak Mörd
3, Hans Kutt
4, Peter Lint ja
5 Jaan Turmann
Abia moisas sel 27 Webruaril 1871.
Walla wallitsusse nimmel
Tallitaja H. Rõigas
Wändra Wenne Õige usso
Ue Wändra
14mal Octobril 1864.
Kohtule.
No106.
Wändra Õige
Wenne usso Kool-
meister on kaeba-
nud mulle, et koli maja jures
ei olle mitte suggugi puid ja
lapsid külmewad kolis ja ei woi
oppida. Sepärrast minna aulikkult
pallun sedda kohhut anda käsko,
et senna - koli maja jure saaks
warsti puud todud.
Preester Al. Werchoustinski.
saab sega pallutud järrel
seiswa selle walla innimes-
tele se kange käskanda et
nemmad ilma wälja jämata
omma pearahha sel 8 22 Martsil
s. a. siin ära maksawad, selle
et nemmad mitte 8 Martsil sia ei
ilmunud kui:
Märt Erg
Hans Kütt
Jaak Mörd
Peter Lindt ja
Jaan Turmann
Abia moisas sel 12 Martsil 1871.
Walla Wallitsusse nimmel.
Aulikko V.
Wanna Wändra walla Wallitsusele
Tammiste walla wallitsus pallub
allandlikkult Aulikko Wändra-walla
wallitsust selle mehhele nimmega
Tawet - Turmann (Wannast Wändrast)
teist korda käsko anda et tedda pallutakse
esmaspääw 12mal Aprillil lõuna
kella 2 aial Tammiste mõisa tulla
koggokonna kohto ette omma hobbuse
pärrast, mis Kadrina-kõrtsimees temma
käest olli ärra wõtnud.
Tammiste mõisas 3mal April 1871
Mart Jaaksonn, Tallitaja,
J. Sawik.
Selle läbbi ma pallun sedda
29 Januaril
Kohhut anda käsko Wanna
Wändra moisa
Wändra Õigeusso tallo mehhe
Hendrik Adamsonile, et ta
tulleks minno jure sel 2sel
Webruaril ühhe wägga tarwi-
likko asja pärrast, mis tem-
masse puutub.
Aulikko!
Tammiste walla walitsuse polest.
No 182. Wanna Wändra moisas
Sl. 22 Januar 1871.
Wanna Wändra koggokonna
Minna ollen Nelli kord sedda kog-
kokona Kohhut pallunud kirja
läbbi, No 109. 25 Nowembr. No 112. 21 No-
wembrist 1870. No 122. 5 Decembrist ja
No 130 19 Decembrist 1870.
Et koggokonna Kohhus peab
Kõrgest Kinnitetud Seädusse
järrele, kooli lapsed koolitallitu
ma, ja kes se wastu panneb siis
trahwima, agga senine ei olle
se üllemal nimitedu kog. Kohtu
wallitsus sedda täitnu!
Siis pallun Minna nüid nimelt
sedda üllemal nimitedu Kohhut
Mulle 14 tes. päiwa aja sees teäd-
mist anda, kas se kohhud saab
Minnu kirjasid täitma, mis
Kooli lapste perrast minna
ollen saadnud, Woi ei,
et temma mitte Perno Silla kohto
peale eiblle Sindi mõisast läbbi tulnud,
kus ennast piddi ärraselletama maksab
temma 3 rubla Sindi waeste laekasse,
mis nüid üllemal nimmetud
koggokonna kohtus pallutud saab
sedda rahha 5 rubla temma käest
kahhe näddala sees wälja pärrida, ja siis
sedda 12maks Februariks Sindi koggokonna
kohto kätta sata.
Sindi mõisas sel 30mal Januaril 1865
Koggokonna kohto nimmel
Jaan Ansohn
O. T. K.
Wanna Wändra koggo-
Sel 1sel Webruaril 1865.
na Kohhus 29mal möda läinud
Januarist N5 al andis mulle
teada, et Wanna Wändra tal-
lo mehhed: Tahkusse Tõnnis Tiitus
Kaeso Jaan Laus, Laia-kiwwi
Tomas Nutt, Tahkisse Mad-
dise Tõnnis Tomson on tunnis-
tanud koggokonna Kohto ees,
et nemmad on winud omma
jaggo puid koolimaja küt-
misse tarwis minnewa süggise
agga Õigeusso Koolmeister-
Jaan Tõnnisson tunnistab,
Wändra walla wannema kätte.
Et teie minnewaastane essimesse numre
nekrud Carl Hansberg, kesse ka praego teie
wallas ellab, jubba minnewaasta minno
aenimmetud käest 4 rub. hõb. wõlgo wõt-
nud, ja senni aiani mitte ärra tassunud,
ei ka ennast selle aia sees mulle üks kordki
näitnud, siis pallun minna wägga wal-
la wannemad, et nenda hea olleks ja
selle eest kõwwat hoolt kannaks, et se
rahha Jõuluks nimmetud Hansburgi kaest
minno kätte saaks, ehk talle kõwwat käsko
anda, et ta selle rahha ärra saatmist wis-
siste isse ärra toimetab minno polest
Auliko Wanna Wändra koggokonna
Wanna Wändra Moisa wallitsusse poolt
pallutakse üllewal nimmetut koggokonna
kohhust, Piesta Mihkle Tõnnismann warra
kinni pannemisse- ning müimissega ni kaua
odata, kui kaiserliko kihhelkonna kohto poolt
üks uus kirri selle pärrast tulleb.
Wanna Wändral sel 11. Nov. 1870.
Moisa politsei nimmel
Wändra Wenne õige usso,
Wanna wändra
22 Oktobril 1864.
N 115.
Et kül nende Õige
Wenne usso innimestele
kes on Wanna Wändra
wallast, ja kelle nimmed
minna sadan Kohtule selle kirja jures
isseärralikko lehhe peäl, Kirriko wööl-
mender on kül käsko annud et nad
sadaksid omma lapsi koli, agga nad
sedda käsko on ärra pölganud, sest nende
lapsed ei olle weel kolis nähha. Sepär-
rast minna aulikkult pallun, et Se
Kohhus omma mele wallaga sadaks neid
lapsi koli.
Preester Al. Werchoustinsky.
Tartu linna XVI. algkooli hoolekogu koosolek 7 veebruaril