Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
kes meie emakeelt ei oska ja kes
pealega, selle aine spetsialist pole?“
Miks kõrwaldasite aktiiwse, hää
õpetaja, kes wene keelt õpetas ja panite
oma naise kellel haridust pole, tema
asemele?" Küsimusi oli nii palju,
õpilaste pilgud nii tigedad, ähwar-
dawad, et ma wiimaks imestasin
Sm. Trein!
Saadan Teile läbiwaatamiseks
kaks oma luuletust "Kolhoosniku
laul" "Lööklaste laul". Palun mär-
kida puudused, et ma tulewikus
saaks neid kõrwaldada.
Kui wõimalik, siis palun need
luuletused trükkida. Ootan vastust.
Terv.  AJLust
Лен. Обл.
Б.ш.у. ст. Болосово
н/о Горка
Горская эст. шк. I рт
I/IV - 34a.
tehtud aga Selsawet antis mulle 300
rubla trahwi kui kartulid ära ei
wii kahe tuni jooksul mina
wiisin wiimased seime ja sööki
kartulid ära nii sama ka
tera wilja tuli kõik ära wiia
nii mooti jäi minu Inwaliti
pere nälkima mina seda maa
satanijad es jõua töö jõu puu
duse ja seemne puutuse pära
es jõua poolt ärra külita
aga siiski on riiki satanijad
kõik täitetud. Palun Seltsimees
teid seda Jagu järele waatada,
kas on õigus Inwaliitile nii sugu
sid sadaniid anda.
Nüid on Seltsimees teine küsimu
Mina niitsin kuiwatasin ja
wedasin ristikeina liki desatiini
Selsaweti heaks minule lubas
Selsawet waewa tasu ära maksa
kas einteka ehk rahaka.
30 XI 32.
Eks Karl. Lääda raioonist. Peshko-
vo külanõukogust.
1932a. talvel saadeti kohapealse kolhoosi
Eks
juhatuse poolt materjaalid kooli, et kulak
on, kuid kool jättis asja vaikseks, ilma
mingisuguse järeluurimata. Õpib praegus.
Partei koolis nõukogude osak. IIsel kur-
susel edasi.
Lovmovo
Eerman Aleksander Lääda raioonist
kolhoos "Uus Hvorkist" kulakline element,
kelle kohta "Edasi" 29 XI 32a. kirjutus oli.
Õpib Partei koolis nõuk osak. IIsel kursusel.
Koorberg Osvald. ja Koorberg tema vend. (nime
Lovmowo k/ü.
ei mäeleta). Lääda raioonist. Enda jutu
järele olnud enne kolhoosi astumist  7 lehma.
sellega kulakline majapidamine. Õpib
Osvald nõuk osak. IIsel kursusel ja vend
noorte osak Isel kursusel.
Moshenski
Teder Vilhelmiine. Volossovo raioonist. and-
med kulakluse kohta koolil olid 1932 a
kevadel juba kuid kool vaikis asja sur-
nuks. Õpib nõuk osak. II sel kursusel
Aljas ja Tõkke.
tahatuppa jooksta, kuid toored käed lükkavad teda
ukse poole. Liisi rabeleb, peksab ringi kätega ja püüab hammusta
Võsu ei jõua enam kannatada.
Siga! kisendab ta vihmamantlis kapo mehele ja ta pahem
terve käsi lartsatab sellele näkku. - Vereimaja, saab ta veel
ütelda, siis purtsab tal omal suust ninast veri revolvri
pära all. armuta hoope andes tõugatakse nüüd
mõlemad välja. Viimane Liisi pilk näeb veel nutvat
last ja vanaema klaasitanud silmi. siis kostab veel
mõni aeg nutt. Jälle kohiseb uus vihma hoog alla.
ja teel on ainult vihaselt lartsuvad sammud ja edasi
hoiged ja
Jälle paistab päikene soojalt. vihmaga uhutud; pestud
maapinnale. nägemata aurupilved tõusevad õhku tee
hakkab ju kohati kuivama. Härra Johanson tuleb raiooni
ülemaga protokollierima ja läbi otsima Liisi Palluki kes
peitis tema raha. Koridori uks on kinni kõik, on vaikne
Vasika aja juurest tuleb ka perenaine kaasa:
appi! röövlid, mõrtsukad kilkas perenaine hirmunult.
segamine pööratud tuba nähes
Raiooni ülem Meltser pikk punaka juukstega mees kohendab
prilli ninal, et paremine vaadata.
Ta oli öösil käinud vargaid tagaajamas, ja kui ta hommiku
omas kerges sõidukis möödus Padulalt. Kutsus herra
Johanson teda sisse õnnelik, et pole vaja mudase
teega aleviku sõita. Raiooni ülem oli nõus tutvusest
kust veeti kusdasse solki,
sigadelle. mõned arvavad ett
solgiga sai haigus sisse paagitud jne
Kui vaadata üldse meie maja-
pidamise peale, siis selgub
palju niisuguseid asju miss sunni-
vad mõtlema et siin klassivaend-
lane täitsa tegutseb.
Näituseks 1933 aastal oli meil
kusdal 33 lüpsi lehma ja palju
noort karja 37 aastal on 16 lehma
16 lehma üle talve kavatsedakse
jätta 10 lehma.
Kesa on kündmatta Nii kui meie
teame juba 2 36 1936 aastal kusd
ei teinud rukkid maha siit
selgub ett see maa jäetakse
maha s.o külimatta. j.n.e.
Sugu pull tappeti ära.
4 mail ajas lambutski parema sugu
mära ära tulle purjes tagasi
Suudlaisi vastutusele ei võtta
inimeestega käiakse lubamatult ümber
alvasti ümber, mille põhjal on
mõned ohvrid se on Helledovi
naine suri sel põhjusel et direktor
ei antud hobust haigemajasse viia.
Stsogol kes läks purjus peaga härga
õritama sai surma s.o harg kaevas
ära j.n.e.
Keegi neid tegusid arvestada
ei tohtinud selle eest ett mina
julgesin kirjutada
Kohe annab talle
Stalin ise käe
võtab Jussi sülle
nii, et teised näeks.
Ütleb: tervitatud
olgu väike Juss!
Ütleb: rahvas vaata,
kangelane - Juss.
Temast kasvab lendur
kes ei kohku teed,
annab iseenda
töölisriigi eest.
Lennukooli saata
tuleb meie Juss.
Nõnda istus mõttes
tillukene Juss.
Jutu välja mõtles
tillukene Juss
Aga mõni mure!
Lendur Jussist saab,
kui ta kasvab suureks.
Tingimata saab.
koolid lõpetab.
heast töölisest, ilma. Ühes
sellega on ka tema naine spetsia-
list koolitöös. Sellega kaotame
ka teise õpinud tööjõu.
Kuna Buhalter Paakin on
üks vanadest spetsidest kes
iialgi hingeliselt meie oma ei
ole on Veismanile väga
armas ja kes on alati Veisma
niga nõus ühes isegi joomingu-
tel on nad head sõbrad.
Veisman V ja Paakin ajavad
sarnaseid jutte nagu nad ta-
havad ära minna. On see
õigus, siis see sellest halb
et üks spets aetakse ära, tei-
ne läheb sihikult ühes juha-
taga, mis halvab majapida-
mist. Kui aga ei lähe, siis
ehk püütakse nii läbi viia,
nagu meid ei lastud minna
sest, et ilma nendeta ei arvata
läbi saavat. Teadagi on nen-
del siis peale seda veel parem
valitseda ja oma tahtmisi
läbi viia. Juba praegugi
pole neile kunagi jao pärast
produkte antud vaid tarvi-
tavad vabalt kui palju ise
arvavad süüa ehk isegi mu-
jale saata.
Võtame lisaks veel ühe,
vanema juhuse. Meil oli
hilja aja eest Kalõvanis oma
tööstuse majandusosake, kus töö-
tati sakraamiga metsa mater-
jali ja ka savist pottisi.
A. Meiner.
Meie Liisust
Õhtu! udulooris ehas
soojas tuule tuhinas
Rammu jõudu igas kehas
töö lukitsewas mühinas.
Uiked laulu ja rõemu helid,
Kolhoosi põldel lainetas
Jutud kindlad sõnad walid
uut elu jõudu kuulutab.
Põllud orastest on kaetud
Kaetud roheluse waibana
Wana aeg on põllult maetud
uus katel aset rohkena.
Igal mehel jutt kolhoosist
uuest ühistööst ja muust
Üksik Mart, ta räägib elust
uut ja wana uurib Mart.
Uitab põllupiiri rajal
wõrdleb oma wana-uut
ja õhtu rõemsal laulu ajal
läheb Martin mõttes siit
Lillo Juhan. Lääda raioonist
Isa oli veski omanik kunni kolhoo-
si astumiseni, kuhu ühes veskiga läks.
Kodu perekond on end laiali laotand,
õde ja vend töötavad Katsinas.
Kuusk Jaan. Struugi r. Tsepelka k/n.
Isa endine loomade üles ostja, spekulant.
Poeg Jaan õpib koolis kolhoosi paberitega
kui kolhoosnik, kuna tegelikult üksik-
majapidaja isa kodus, keda lina plaani
mitte täitmise eest 6lise sunnitööga karis-
tati. Poeg on noorteühingu liige.
Kõik need andmed on koolijuhatajal ja
sektori juhatajal Külaotsal teada. Kuid kes
mingid samme selleks ei astu, vaid isegi kaits-
ta neid püüab.
"Edasi" brigaad: Aljas
Partei koolis. 22 III 33.
Päris omapead jäi tänav - siis kui langes,
saksa teraskiiwri wastas - Keila lahingus
punakaardi ridu - wastulööki andes.
-Kassiraipes asi järgmisena lahendus:
"ime kähku" tekkis poistel "sõja liit" -
tehti tulevärki "ehtsa" püssirohuga;
munakive paiskas õhku dünamiit,-
miini kapsleid urgitseti suure rahuga...
Oli gaasi-maski, relwu, kuule, vana sadul,
punastest veel mõnda muudki maha jäi).
- Oli plahvatusi - nii, et lajas terwe agul-
käsa, silmi lõhuti, - poisse surma sai...
Kõige krooniks - lõhkus pilvi sharpnell -
pani "rattast lööma" punawägi-saksa, tuid"! 7)
Linna ründas kiiwri wägi rattastel 8),
osa vanas kõrtsi majas korterisse jäid.
"Päästjatelle" hõiskas tõusik: "Kamrad! Vetter! "
7) saksa tuikesed - saksa lennukid.
8) rattastel - jalgrattastel.
8) Kamrad, Vetter - sõber, onupoeg.
Noh nüüd sm Kikas joome.
Kikas: Sina Tint rääkid et oled
tark mees ja oskad teisi petta
ja mind tembeldasid sina lolliks
aga nüüd tuleb välja et mina
olen targem kui sina. Nemad
tahtsid ju seda pudelid puruks
ära petta, aga nüüd hakkame
jooma (tõmbab pudelil korgipealt
ja ise joob pool liitrid korraga ära
ja siis annab Tindile, jõivad ära
ja mõlemad jäivad purju). No
nüüd mina täna küll ei hakka
vahtima.
Tint: sina kuula minul on üks
tore laul mis sinule ka meeldib
Kikkas: Noh, lase tulla.
Tint: Mina laulan seda laulu,
alati kui ma purjus olen.
Ilmsüütute
lehekülg
Meie mullikaid ei leina nuuksudes
Siis, kui nina all on süldikaus.
Olen ainuke, kes kooluid puutudes
Annab mullikale kah au.
Kadunuke oli Margareetake
Kasvas vabaduses, õisi soi,
Sest et perenaine, Tsirgu Meetakene
hoidis tema jaoks koik, mis võis.
Pühapäeval oma hoidja lahkusest
Margareetake sai sooja vett.
Vahest soolagi anti lakkuda,
Puhast soola kui käremett.
Meeta rääkis, et Margareetakene,
Kasva suureks nagu Tõrva pull,
Oled lesenaise ainus lehmakene
Ainus toitjake oled mul.
kui vana kommunisti - endist enne kollektivi-
seerimist surujat kohalist parteilast kes sell ajal
oli külanõukogus. Kui oleks mina aga mingit kuria
teinud siis ei oleks siin piiri peal, kinnise kurordi
kohas mind peetud. Põle minul olnud mingisugust
süüdistust ega sletstvied. 1923 a. kom. noor ja 1927 a.
parteis töötand ilma karistusteta. Praegu on asi
K. K. Part kollegias partei küsimuse asjas.
KK. juuni kuu pleenumi otsuse põhjal tuleks
panna aga piir sellele tagakiusamisele.
selles keerulises võitluses Abhaasia selleaegses
olukorras, ning se hoop anti kaugelt ja seljata-
gant - Pihkva, sellepärast venib see asi.
Tervitades, A. Heinman
"Ära putu musse, ma ei putu susse" se on Normani loo-
sung millega ta alati / Minul on arusaamata
Almad ähvardas.
kumb kumbagi kasutab
Kas Normann Kalki, või
Kalk Normanni.
Kirjuta kas said Alma kirja kätte
Normanni jändi kohta.
A. H.
14. Praktiline lehekülg
Hää on otsustada. Pää on otsustaja,
Aga süda pole pääga koos.
Vahest murepilved mõttest otsa saavad,
Jäävad südamesse maruhood.
Kurjad tunded jäävad kauaks südamesse
ja ei lahku temast hulgaal a'al.
Nõnda lombid jäävad sajust sügisest
Kauaks õhetama karjamaal.
Märdil midagi ei olnud kaotada.
Lehmanadike ja ruunakont.
Märdi pruugiks polnud käsa laotada
Veelgi lehma juures, võtaks tont!
Tegi ristitähe lauda sarikale,
Pärast sõime säädis korda kõik
Ja, et nälga poleks loomanarrikestel
Koorma heinugi juurde tõi:
Ega's midagi, kui lased udara ja...
Neile lüpsi pääle üks ta's kõik.
Suudad veelgi olla kasuks kudagi ja...
"Tõnu, Tõnukene! Ma ei või!.."
"Sa ei või!"
"Minu jalad, jalakesed!"
Meeta komistas. Ei, seisis veel.
Järsku Pilk langes aida taladele,
Suhu surnuna tardus kell.
"Siis on tõsi? Siis on tõsi Tõnukene?
"Voi ehk arvasid, et nalja teen!?."
Kümme keha nagu laibad võllapeelel,
Kumme lehma, alles leiged veel...
Kuidas koju tuli Tõnult Meetakene,
Pole meeles, aga kindel üks:
Viimast koitu nägi Margareetakene
Sündimine tema surma süüks.
Neli noormeest astus vara tare juure,
Meeta välja andis verenõu,
"Edasi" toimetus!
Seda kirjatükki kirjutades
tahan ma tõsiselt asju,
koha peal parandada ja
likvideerida need nähtused
kui partei häälekandja
kaasa aitab. Häbi on öölda
kuid ka minagi ei julge
praegu koha peal isiklikult
teda paljastada, sest ma
tunnen üksiku olevat. Iga-
üks kardab ja ei taha ära
nihutatud saada. Uus raioon
sealt ei tea ka praegust toetust
sest iga tähtsam isik on alati
üldse tema pool ööd ja küla-
line. Mina kui üks haigetest
inimest pole ka minulgi süüd-
lasena lendu minna, kui ma
valitseda üle meie keegi ei saa.
Kuu ja päev.
Kui päeva varjutus seal oli
siis kuu seal lõõgas nagu tuli.
Kui välja vaatama läksin ma
siis päev läks jälle minema.
Kuu oli rõõmus naeris seal
kui lind istus kõrgel oksa peal.
Ja  päike oma kiiri sirutas
siis kuu minema virutas.
Kui nägi väikest lindu päev.
ja merel liikus suurem laev
Siis päikene kord naeratas
ning kuu siis alles ehmatas.
Kui  ma kaldale sain siis
siis vaatas mees ja lindu viis
Siis panin  alles tähele
et väikse looma pani mehele.
Kodu poole hakkasin  tulema
tehase vilet kuulsin ma.
külla 25 km. Kevadised tööd
algavad märtsi algul. Enne seda
võivad elama asujad oma aia-
maad harida ja eluasemed kor-
raldada. Kliima on siin soe ja
talv lühike. Küla asub Urubskaja
jõe orus, kus ümber lehtpuu
metsa salud.
K-thal.
kallis poeg. Ole vapper ja julge.
Kui tulevad vaenlased me kauni
kodumaa kallale, siis raiu puruks
vaenlane ja torma kotkana kerge-
jalgse hobuga kõige tihedamasse
vaenlaste väesalka ja purusta neid.
Vana kasak Krivorot andis mõõ-
ga poja kätte.
Ma olen valmis selle mõõ-
gaga oma kallist kodumaad
kaitsema. Ükski eestulev lahing
mind ei kohuta. - vastas isale poeg
- Uraa! Uraa! - kõlas vägev
hüüd. Päiksehelgis kiirgasid pal-
jad mõõgad mis vehklesid
õhus.
- Po konjam! - kõlas hüüd
ja juba järgmisel minutil tor-
mas tuulekeeranguna kasakate salk
steppi. Kõige ees lendas kotkana
nutma.
„Ära nuta"! Sarnane erilase pesa on tar-
wis ära hääwitada, kohtusse on tarwis
anda, et ta selgusele tuleks," waigistas Jaak.
„Mäletan minagi oma armast lapsepõlwe,
kuid mis lõbu ma temast tundsin.
Kolme aastane olin kui suri minu ema.
Isa elas wiletsalt äda waewalt jõudis end,
ja mind toita. Paari aasta pärast suri
ka isa ja jäingi waeseks lapseks.
Mõne aja pärast olin sunnitud koti
selga wõtma ja kerjama minema, sest
minul sugulasi ei olnud kuhu oleks ma
läinud. Siis sain ma ühe rika pere-
mehe juure karjaseks, kes minuga wä-
ga külmalt ringi käis. Kui sain
juba 12 aastaseks läksin ma säält
ära ja kauplesin ennast linna äär-
sesse külasse ühe peremehe juure sula-
seks. Sääl oli aga weel hullem elu,
tihti ei saanud mitu ööpäewa silma-
gi kinni panna. Tööd oli palju
ja raske. Toitu anti wähe.
hetki.
Kui suurt naudingut võib pakkuda partei liikmele,
kui ta peab olema tunnistajaks kuidas enamik töö-
listest vilistab partei esitaja tribüünilt maha ja teeb
sellele tuule nii jalge alla, et ta peab esimise vastutuleva
konstaabli embusse pugema. Kas Krauberg küll
ei näinud neid pilkavaid muigatusi mis kaastööliste
nägudel mänglesid, kui "tema" partei esitaja teadus-
tas neist otsustest, mis partei tööliste elutaseme tõu-
suks tahab täiustada. Kas Kraubergil oli hea kui
kõnestaja suunda lendlesid sõnad:
- Juudas? Äraandja!
- Köieseebitajad!
- Kodanluse tallalakkujad!
- Kus on endised lubadused?
- Miks teie pole trellide taga? Meie seltsimehed
mädanevad türmides!
-Maha!
- Maha-a!!
- Maha-aa!!
Kas need hõiked polnud ka samal ajal Kraubergile
määratud? Ja siis tundis ta kuis pea iseendast langus.
Viha ja valutundel tangib veel praegu südant kui
Vl. Meibaum.
Öövaht.
Palavaga suvel,
vihmaga sügisel,
tuisuga talvel -
truilt öövaht on alati valvel.
Ei kohuta teda külm,
ei kohuta teda palav,
ei kohuta ka klassivaenlane kaval -
tuldsülgaja relv käes ei tuku tal'.
Ühes karvase Muriga
pimedail öödel,
kui kutsumatu öösine "külaline" jalgel
hoiab püssi ta palgel:
"Tulgu aga
kas või vaenlaste sada -
ei karda ma teid,
kõigil roosaks teen reied!"
Talvel tuisuga
pinevil kuulab ta
vihaselt vinguvat möllude nuttu,
ahnelt püüdes sellest kõrvuga varaste sala-
list juttu.
Valgeil suviöödel aga,
ahnelt neelates maitsevat rukkilõhna,
mõttes istub ta pakul, kuulates sala
mõne noorpaari õnnelikku armujuttu.
sm. Molotowi nim. Kolhoosi kolhoosnikud nõuawad
Oudovo raiooni prokurööri wahele segamist kolhoosi
asjus ning wõtta esimees E. Ude kohtulikule
wastutusele
E. Kaur. 21 juunil 1937a.
Kirjatükk enam kui tõsi on siiski
palun "Edasi" toimetust warjunime
"Kolhoosniku" all trukida.
Minu aadres
eeskuju tagajärel niisugesi kaadrisi, kes
hakkavad külas klassi võitlust kinni matertama
nagu nemad koolis.
Paljudel õppuritel on arusaamata, mis jauks
viidi meil partei puhastus läbi, kus oportunist
Pasporne kulakuid tagasi sokkutab, nii
Mihkelson ja Kesipere kulakute varjajad
koolis  Külaotsa.
Oblasti kontroll komissjonil on oma otsustav
sõna ütelda, kas Pasporne ja Mihkelson
on suutelised andma, rahvus vähemuse
kaadrisi küla sotsialistliseks ümbertegemiseks
silmas pidades et rahvus - vähemuse hulgas
klassi võitlus hoopis teravamal kujul
ja rohkem maskeeritult kulak igale poole
sisse poeb?
Õppurid.
670/25-IX.33a
Edasi" toimetusse.
Minule rääkis jaanuari kuu 33a.
Kaabel Arnold Jakobi poeg. et tema
olla 1932 a. töötanud ühes Saartsi
Vennaga, s.o. Kominterni" kommunas
seal olla mõned kommissarid rääkinud
et Saarts olla Slalovsist ära põgenud
kartes likvideerimist. Mõned jälle, et
Saarts olla peale likvideerimise Slalo-
vsist ära jooksnud.
4 augustil rääkis minule sm. Ed.
Jürgenfeldt, et temale olla keegi
Komsomolka rääkinud 3 augustil
et tema teadvad seda kindlasti, et
Saartsi vennad, ehk vend olla
likvideeritud, kui suur kulakud.
Vaat' miks järsku kui traavel koormata
siis kui Liisadel lemmel keel,
Ilmus Artur ja ühe korraga
Uued tähised tõusid teel.
Artur ütles, et käige põrgusse!
Viinavabrik pole kollektiiv.
Artur ütles, et viina tõrdudes
Olla sündinagi mehe piin.
Meis on jõudu, et sada kuradit,
Keera kimpu ja tasku äa,
Aga niimoodi mitte kunagi
mitte s....gi meist ei saa.
Meie mängime uhket peremeest,
Omal krunt nagu pastlapaik:
Ühest veerest tülga teisi veereni,
Omal prussakadki näljas laes...
Või ei märka, et inimestel
Võõra lõa otsas venib kael
Kõike seda uuris Obl. ameti ühisuse komitee
ja otsustati et direktor töölt maha wõtta, kuid
millegi pärast ei ole seda weel senini tehtud.
Direktor Pellinen jätkab ikka oma "tööd".
Mingisugust ettewalmistust uue õppeaasta wastu
ei tehta. Eesti osakonda komplekteerimine läheb
nõrgalt, praegu on sisse antud ainult 10 teada-
annet. Haigete õppurite eest direktor hoolt
ei kanna. Olin Krimmis sanatoorias ,(kuhu koha
saamiseks pool elu pidin enne ära andma kui
direktor raha ära maksis) ja kui arstid nõudsid
et pean weel üheks kuuks sinna jääma ning
saatsid kooli telegrammi siis ei arwanud direk-
tori härra heaks wastatagi kas saadab raha
wõi ei.
Paremad õpetajad lasewad jalga teada saades
et seda bürokrati töölt maha ei mõeldagi wõtta.
Minu wäljawaated on ka sarnased et õppida sarnas-
tes tingimustes on wõimata pealegi weel nendel
õppuritel kes teda julgesid kritiseerida sellepärast
on küsimus kas peawad lahkuma rida õpetajaid
ja õppureid siit tehnikumist või see wana bürokraat.
Ära mineku kawatsus on praegu kes siia puhke-
ajaks on jäänud õppuritest järgmistel: Waarman
Willemson, Rüütel, Weiram, Kaevats, Baumanil
Allik ja minul. Õppuse poolest on need õpilased jär-
keskmine kokku võtta
mise edasi joudmisega: 1) Waarmanil - 4,2 wiimastel kuudel
2) Willemson - 4,2
3) Rüütel - 3,8 7) Alber - 3,7
5) Weiram - 3,9 8) Allik - 4
51 Kaevats - 4.8
6) Bauman - 4
wares Al. Tilgor J. Krowi M. Lingemoi B. P.
Teor A. ja teiset. Kes iga päew 150-200
protsenti töö normid ülendanud.
tegid sotsalistliku wõistluse prigadade
wahel, mis peale 27/XII ööl läbi teises pri-
masinod kärisesid ja hobuse ojamisest
mets wastu kõlas ka a rukki okkit
tõusid hommiks põllule.
wad nende töölistega jõuame oma
Suure põllu ära koristada wähise töö
jõugo meil oli üle pea 35 töölist aga
koristada on meil. rukkid 80 ha
Kaera 75 ha odre 31 ha nisu 37 ha herned 5 ha.
Lina 42. ha kartulid 15 ha ristikheina 60 ha
peale selle oli meil weel suur looma kari
Siin peab tingimada Juhatuse koosolek
Punase Pustuse kolhoosi
Nõnda ikkagi elu edenes
Elu - tema vii kui püksisäär.
Vahest vaatad, et nüüd rebeneb,
Paik pääle ja jälle hää.
Uh. tsuhkagi, lase lennata,
Ära kaeba, et elu-haud,
Pole leiba, siis kartult vemmelda
Pole kartulit, siis agan aus.
Ole hädas nagu uss kerisel,
Kiida teistele, et mul on soe!
Selle eest oled ise peremees,
Oma pükstega hauda poed.
Aga juhtub, et jumal halatseb,
läheb hästi ja vaata siis;
Sured õndsalt ja sängi jalutsis
Aluskoti vahel sadat viis.
Tuhat pangas, aga õues masinad
Kari lehmi ja sigu ka,
Päevilisi nõnda ümber tosina,
Tiinu seitsekümmend Sinu maad...
Eksil tuleks oma tegude eest vastust
anda, et ta tulevikus tunneks oma
töö eest vastutust.
1933 aasta aprillis, kui kõrvaldati
Luuküla k. nõukogu esimees Teisberg
pandi tema asemele tööle Kolberg br-
hald. Kulberg on partei kanditaat.
Ennem okt. rev. on Kulbergitel oma
kood olnud. Kolektiiviseerimise algul
saadeti ka Kulbergid kui kulakud
Kuuda k-nõukogu piiridest välja.
Millegi pärast saivad nad tagasi
Kuuta k-nõukogusse. Praegu on
Kulbergi vanematel 4. osab selle peale
vaatamata, et nad kolhoosnikud
ju - hobune kodus. Seesama Owald
Kulberg kaebas, et vanemad on va-
nad ja ei jõua enam tööga toi-
me saada - siis viis omale ühe
naise kodu kuid samal ajal elab
teisega Luuküla. Viimasega on regist-
reeritud. Seda naist, kes kodus vane
lähegi, kui sa arwad! Üks asi on sõnadega
õhulossisid ehitada ja udu suudlusi maitsta -
koguni teine asi aga on tegelikkus!
Pealegi on plikad nüüdsel ajal kole kelmid.
Waata aga, et nad sul enesel nahka üle
ei löö!
Kõik (naerawad). Noh, mis sa, Toots, selle
peale ütled?
I st.
(Tootsile). Talwe waheaeg tulid ka puh-
kuselt, siis kiitlesid, et sul olema seal ku-
sagil ikka üks mugaw musutrullike. Aga
nüüd teawad poisid rääkida, et ta olla
kohe 3 päewal peale sinu ärasõitu me-
hele läinud.
Kõik (naerawad).
II st.: Ja samane lugu oli tal teise mams-
liga möödunud suwel...
I st.: Näed nüüd, kui kindlalt sa nende sü-
damed halwasid! Soowitan edaspidi
Waata, kui uhke seisak tal on!
mulle paistis
Ja waade, - just nagu oleks mul
elektri säde ihust läbi jooksnud, kui
ta oma pilgu korraks siiapoole juhtis
Ei, see on eht esimese numbri linna
poiss.
Klaara (ikka wälja waadates). Nüüd hakka-
wad ka minule juba temma üksik osad
selgemalt silmi ette kujunema...
Motja (wahele segades). Eks ole kena noor-
-mees?
Klaara (wahib ikka wälja). Fui! See on täitsa
wastik tüüp. Näe, ninagi teisel, kui
hapu kurk peas. Ja kõik see wälimus...
Motja (katkestades). Jäta Klaara. Ma tean
juba - sa oled niisugune kihwtine ala-
ti! Mis mina kiidan, see on sulle
ikka halb - wastumeelt... Ja olgu weel
muuga, mis on aga seda noortmeest
Külge oli hoopis Laev kinnitatut
Mulle anti kevadel nõu nende
kirjatükkide pärast prokurörile
kaebtus sisse anda ja "Edasis"
õiendus saata. No ma mõtlesin, et
ühe tolk (Veske) pärast hakka
nüüd partei häälekandjat määrima
eks ta jäta nüüd ise rahule.
Eksisin siiski omas arvamuses.
Edasis N 42 (22 märtsil) 1934a.
ilmub sõnum (Mille pärast ma
sulla nüüd kirjutama hakkasin)
Seal kirjutatakse jälle, et aasta
tagasi pastal Saare pärast
Mogotovi metsawalmistuse plaan
lähes olnud. Kuna nüüd
uue k/nõuk. esimehele teiseks
soovitakse selles töös murrang
teha. Kujuta ette k./nõuk.
esimees Tensak on juba sügisest
saadik siin ja kewadel kus
1920 a. hakkab ilmuma "Rõhutute Hääl,"
üks parem töörahva nädalakiri, mis
Eestis ilmunud. "Rõhutute Hääl" väitleb
täiesti enamliselt sotside mõju hävi-
tamise eest, nii linna, kui ka maa
tööliste hulgas.
"Rõhutute Hääl." No 9. 8 jaanuaril 1921 a kirjutab
Muutunud olud ja maaproletariaadi ülesanded
Riigikogu valimiste tagajärjed näitavad
töölisklassile küllalt selgelt neid välja-
vaateid, mis meil "demokraatlise korra" are-
nemise käigus ees seisavad. Suurpõllu-
mees oma kindralite juhatusel ja väikepõllu-
mees või tõusik, kes loodab täisverd
põllumeheks kasvada tööerakonna juhatusel,
pigistavad südamlikult kätt arutavad
vennalikult tingimusi, kuidas võiks
kurnajate võimu kindlustada ja töö-
rahvalt viimast tööjõudu välja
pumbata. Nende kahe suurema
erakonna maaliidu põllumeeste ja
tööerakonna ümber koguvad endid vä-
hemad raisakullid, et kinni püüda,
mis kord kaduma ähvardas minna.
Olud on muutunud, meie kurnajate
kõhklemise aeg on möödas, nüüd
algab kõrvalekaldumata ka edasirüh-
kimine oma eesmärgi poole. Nende
muutunud olude tõttu tuleb iseäranis
maatöölistel endistete väärtuste
ümberehitamisele asuda. Tööliste orga-
niseerimistöö üle maal armastavad iseäranis
sotsid laia suud tarvitada, kuid maatöö-
lised teavad, et see organiseerimistöö
õpib ta Leningradis suurtükiväe leitnantide
koolis. Igal N.S.V. Liidu kodanikul on
õigus hariduse peale ja see seadus andis
võimaluse ka Arnole hariduse saamiseks.
Põhiseaduse punkt 133 räägib, et kodumaa
kaitsemine on iga N.S.V. Liidu kodaniku
kohustus. Ja et paremini ning ausamalt
seda kohustust täita, sellepärast Arno õpib
hoolega sõjateadust, et punase leitnandina
oma väeosa kodumaa kaitseks viia ja kahu-
rid vaenlaste peale sihtida.
Arnost saab punane leitnant ja sarnaseid
ustavaid leitnante on meil sajad tuhanded,
kes meid kõiki viivad punase marschaali sm. Voro-
schilovi juhatusel kallist kodumaad kaitsema,
kui saksad tulevad, et N.S.V. Liit sulgeda,
nagu seda kavatsivad teha härrakesed
Nõukogude ja kapitalistlik vaksal.
Nõukogude maal on vaksalid
rongisi on meil suur hulk.
Kõik mühisevad, kohisevad plaksadi
kui huugad ühes, kinni jääb kurk.
Kapitalistidel suslad on vanad
ja uusi muretseta on halb.
Sest neil seal möllab suur kriisis
ja tööline käib seal kui vang.
Siin töörahvas meil kõik käib vabalt
ei keegi üle meie valitseta saa.
Sest varsti hakkab töörahvas ise
valitsema üle kogu maa.
Nõukogude liidus on raudteed
mida keegi ära võita ei saa.
Kapitalist oma vanad suslad
ei enam sellegile kaubelda saa
Aga meil on vedurid suured
Johansoni vastu kohe asjale säädusliku käigu andma
Kui ta klaas likööri ära joonud. Perenaise poolt valmistatud
Hommiku einele au teinud oma tubli isuga. Jättes hobuse
Liisi elukorteri poole.
Mis siin on juhtunud, imestas ka Johanson.
Tagakambri ukse pääl karjatas perenaine uuesti.
Liisi ema lamas põigiti üle maha visatud aluskoti pää
ja jalad põrandal, läiketa tardudunud silmad pärani
sinises tursunud näos. Kuivanud jalad nagu kaks sirget
keppi villastes katkistes sokkides ulatasid kotilt ukseni.
külm ja kange.
pääl, väike Edmund. Süles ja ümberingi hulk väikesid
rohupudelikesi. mis otsimise ajal kapist mis väikene
seina ääres seisab
ja halliks värvitud praegu tühjalt pärani avatud uksega.
natuke maad eemal, ümber läinud tass, piima loigukesega
Hirmunud perenaine haaras sülle lapse kuid selle pääke
liigutuse juures tungis suust verine veri huuled olid
pundunud ja katki vere piiskadega kaetud. nii sama
ka suu seest ja keel. Kõigilt rohu pudelitelt oli ta väikse
kuid väälvihape oli see, mis tal viimasena käes olnud
mis põletas ta riided ja sisemesed elundid. Ta ei olnud
veel päris kangeks (kõvaks) tardunud, ja perenaine arvas
ehk tõuseb veel elama.
- Ei siin ole enam teha midagi lausus raiooni ülem
külmalt. las nad olla liigutamata kunni arst oma
otsuse annab.
Aga Liise?...
metsa materjali 80 kilumetri takant
1932 aastal kolhoosil oli
lauade puudus millest teha mesi (linnud)
nüüd nii kaa raamisit. Siis meelidasit
minu kääst laudu 250, meetert ja 1933 a.
kuna muist viidi
31 meetert. (Martsi kuus) oma voliga, 14 Aprill 1933.
Et kui saab kevadine küli maha
siis toome kohe lauad takasi,
Ja need on kätte saamata täna päevani.
ja sellega ka siis seisab minu Elu maja
pooleli. Ja selle paha meele pärast
et mina oma poolikut maja ära
ei kontlustant 1936 aastal visati mind
välja kolhoosist, sellel aastal 12. Jaanuaril.
ja ka mida teadustati raiani
valitsusele, Ja nimedavat seda
valmis tekemata Elu maja vilja sõbraks.
Hüleaedsetel nii ka vastas elanukudel
on kõikel nii suguset ja ka veel suuremat
Elu majat peale hõue köögide aga
minul on hõue köök ja see valmis
tegemata maja. Nüid paluksin Teid
Teadustake Edasi lehes kas on
minul luba valmis teha või ei,
nii nägu mina ja ka kõik pere saivat
Kodu sõja aeg kannadata valgele võimo
ja kuusada rublaga trahviti
kuuldagi ei tahand, sest Noorte Komtee
sekreter Derfemov ühes Vagistremiga kooli,
sekreter eestlane Tooming kes rääkis:
See samane Tooming otsustas
minult partei pileti ära võta.
ärmine tüüp-bürokrat, enese
musta teise läbi maha kraapida. Ennast
1et dets võeti maha. 28/XI Toomuga
sabarakud NRK sekreter Parfenov
ja teised tulid kooli revideerima.
Siin on osa õpetajaid segatud
keda ka need tüübid süüdistavad
on par õpilest eneste mõju alla võtnud,
Selleperast palun kohe kiiremas
korras "Edasi" toimetuse abi ja
eesti keelt oskajaid inimesi, kes on
erapooletud asjas. Seda ma
palusin Kalinini oblasti har osakond
Mis ikka wõimata, see wõimata
Tunnen kohe ise, et süda pöörleb
ja pöörleb sees,weri woolab pööraselt pä-
he - silmi eel tumeneb. Ühesõnaga,
tunnen kohe, et sulan ta pilgu all
Tean ise, et see on üks kuradi nõr-
kus mul. (Kawalalt). Aga pole
wiga - küll ma aja peale toibun.
Hea strateeg uurib ikka alati põhja-
likult asjaolud järele ja alles siis alus-
tab pealetungi. Nii ka mina.
Aga ei tea missuguse mulje ma
tema arwamises enda kohta jätsin?
Ülewal pidas teine end minu wastu
küll weidi ükskõikselt - peaaegu
ametlikult. (Kawalalt). Aga eks
see ole ju plikade sõjakawalus!
Nii mõjuwad nad poiste südamete
peale nõiduslikumalt. Tean küll!
Kui veel pattugi naaber pelgaks,
Nagu kristlane läbi a'aks.
Luupainaja nõiub selga,
Kodukäija nõiub kaasa ka.
Oma maa pääl ja oma majades,
Karda tonti ja karda muud!..
Piiritulpadel piirirajadel
Rongad valvasid raisaluid.
Ei. Kirjanikul on idee ja see ootab
kehastust. Ja nüüd hakkab ta tüüpe
lased tulevad kohmakad ja kandi-
lised kui laastukubud ehk teised jällegi
on abstraksed, õhus õljuvad ideed
Sulased on kui hernehirmutused, kulakud
kui lihunikud aga kehvikute habe
on hirmus pikk. Ehk jällegi: keegi
väljendab alasti ideed ja filosofeerib, aga
kes ta on - pole näha. Paremale juhtu-
misel paneb kirjanik sellele alasti
ideele kuhmaka rõiva selga, pariku pähe
Kirjanik märkab, et kõik pole korras
maatüüpi, sellest ajast, kui ta, aastat
kolm tagasi viimaskord maal elas
Ja talle tuleb, nagu läbi udu mõndagi
meelde. Kuid kohe saab ta aru, et
mis ta paar - kolm aastat tagasi oli.
Egas siis minagi, kolhoosnik ei
tukku
Stalini hüüdsõna täita püüan
ruttu.
Õppin ja künnan, ja muldan kõik
hästi,
Küllap siis jõukaks, kultuurseks saan
varsti.
Kõik meie kokku üks töörahva
pere;
igale konverents andis kätte oma
Laenuga riiki nüüd aitame;
plaani ruttemalt täidame
Elu - uue ja parema loome,
sotsialiismile ligemale saame.
Talve päike
Miks nii kurvaks kuldne päike
Olid jäänud sa?
Aralt peidad oma läike
Metsa taha ära sa.
Ei suu nõrgad kiired suuda
külmaga nüüd võidelda;
Talve kattet nad ei muuda,
Tuleb vähe oodata
kestis löök brigaadi töö.
Sääl nüüd katsub oma rammu.
Talve taat ja pakkane.
Aga vaata varsti jälle
Paike paistab iluga;
Siis ka meie rinnas püüe
Jõuga lööb elama
Uued löökbrigaadid sääme
Tõutused täidame;
Elu parema me loome-
Vana puruks murrame.
Väsimatta, ühel meelel
kolektiivis töötame
Rautse töörahva riigi
Seega ules ehitame.
vabariigi iseseisvusele väga kardetavad olid) pandi lauale
teiste leitud asjade juurde.
Nüüd kästi Liisil riide panna ja kaasa minna nii sama
ka Võsul. Liisi hakkas protesteerima.
Missuguse õigusega teie mind arresteerite, kuhu ma jätane
haige vanainimese ja lapse.
Pole meile mingit eeskirje nende jaoks antud vastas
tööliste õgija
vihmamantlis inimsoo teotis külmalt.
Ema, ema, Ei tohi minna, nuttis väike Eedu.
Üks püssimeestest lausus (vistist mõjus pilt pahasti)
Kas ei saaks teha korraldust nii, et võiks vähemalt
lapse kaasa võtta
Meil pole voorimehi vastas "vihmamantel" vähese
mõtlemise järele. Kuid meie saadame mõne külast
hoidjaks lapsele. leidub ju mõni plika või vana
Vanaema hakkas nüüd nii meeleheitlikult nutma, et
jälle haiguse hoog pääle tuli.
Püssiga mees katsus haiget lohutada.
- Ärge nutke vanaema, teie tütrele ei sünni mingit
halba. Ta kuulatakse politseis üle ja õhtuks tuleb ta
kodu tagasi.
No ruttu ruttu kiirustas, vihmamantelis hääl. Ka temale
hakkas see õudne kontsert mis ema ja laps koos tegivad
närvide pääle.
Värisevate kätega paneb Liisi palito nööpe, seob räti
pähe.. Ema on muutunud haiguse hoo all näost
siniseks kuidagi ei saa hingata.
Aidake! kisendab ta lämbunud häälega. Ta vinskleb
veel ja jääb siis pikkamisi vaikseks. Väike Edmund
istub ta juures kõvasti kisendates-
Laske mind... laske. Kähiseb Liisi ja tahab jo-
Ma olin wang, sõin kroonu leiba,
Mul selga löödi aiateiba
Ma seni teenisin, kui suri isa
Ja kodunt tuli hädakisa.
Siis sõitsin külasse. Saal wõtsin naise,
Hää, tubli, nägusa, kuid waese.
Ja algas elu teine, laste pere suur.
Ka ehitustest puudus kelder, kuur.
Kõik ühel päewal põles maha
Uus ehitus see nõudis palju raha.
Ei isast pärinud ma muud
Kui ainult neli nälgind suud,
üks lehm, wana hobune,
Ja seegi oli wigane
Mu wanem õde suri ka
wend oli hoopis hooleta.
Ma rühkisin siis tööd kui hull
Ööl uneta kui wana kull.
Siin ilma sõda lahti lõi
Ja palju õnnetusi tõi.
Mul kadus poeg ja suri noorem õde.
See on kõik tõestesündind tõde."
Siis äkki tuli kord Mahno.
Ta nõudis: "kõiki kokku too.
Kes rääkis wähe läbi nina,
Küll pagan, juut wist oled sina!
Ja poos ja piinas inimesi
Kui jõgi woolas silmawesi.
Kes tassis liha, kes tõi mett
Ehk muidu mõeda Dnepri wett!
Ka lõbu waja, naised siia.
Küll laseme teid koju wiia!
Me elasime hirmust aega üle.
Mul tütar oli wäike, poeg weel süles
mõteldes. Ta teab, et mõnusam on ümar-
- gune summakene "muu" juures ära teenida
elukutselise
aga kirjaniku kidur sissetulek ei meelita
teda. Viletsalt elada ja 6-7 tundi
päevas oma raamatu kallal töötada
võisid Dostojevski, Balzak või kes tahes aga
mina... minul, kurat teab, kas on mull
andi või ei olegi! ehk kui ongi natukene,
neh, kas ma siis sellepärast pihustsuhu
elama pean hakkama, ja mis kõige
hullem, ei tea veel, kas lõppude-
-lõpuks ikka tuleb minust midagi, või...
Näete, seal ta on see kirjanik...
läheb kirjanik oma tuppa ja lukustab enese
järele ukse. Tal on salajane soov
midagi kunstilist kirjutada
"Ehk tuleb siiski midagi!..".
Paber, sulg ja tint on omal kohal ja
kirjanik nende juures. On see kõik?
Joller M. Lehtedes tuleb rohkem selgitustööd teha rahvusdeks
voolust
Teha oma seinalehte rohkem operatiivsemaks ning lasta teda
tihemalt välja.
Eeriksoon. Esimestes seinalehe rubriikides olid näidatud,
võõrnähtused ka ei olnud väljapääsu teed näidatud kuid nüüd
on see olemas.
Valgustata rohkem kultuurseid küsimusi seinalehes ja
tervis hoidmise küsimusi.
Juhatusel tuleb seinalehel ilmunud artikleid arvesse võtta
ja võõrnähtusi parandata.
Reinman J. "Edasi" tuleks teha päevaliseks - antakse kuu iga
päev
Kuulati Töötasu määramise administratiiv töölistele
meie kolhoosis.
Otsustati: Määrata töötasuks administratiiv töölistele
juhatajale - 24 päeva kuus, arvepidajate - 24 päeva, kassapidaj
- 6 päeva ja aidamehele - 6 päeva kuus
Kuulati: Kolhoosi jooksikute kolhoosist välja heitmisi
Otsustati: Teha Reinman Valtrile viimne ettepanek
kolhoosi tagasi tulemiseks, saata Valter Kleini teadaanne, et ta
on meie kolhoosist omavolilist välja läinud ja kolhoos teda
tagasi saadaks. Leppiku Alma kohta on 2 ettepanekut
1. Leppik Alma kolhoosist välja löömin selle eest oli 9 ha
2. Enne põhjused järele kuulata ja siis välja " - - - 3 "
Tähendab Leppik Alma kolhoosist välja lüüa
Kuulati: Leppik Esimese mai läbiviimist
räägib Eriksoon lööklaste väljaeraldamisest ja premeerime
Otsustati: 1s mail kell 1 p. minna rongi kinnus
Sikopesa k/nõukogu juure. 2se saab läbi viidud oma
ja Urus R - 20 rubla
Kohus arwesse wõttes nende wanu-
tust mõistis neile kumagile küm-
me aastat wabatuse kaotamisega
sunni tööle.
Süüdlased wiidi ära rajooni, kust
nad teatud kohta saadeti.
Küla aga peale sarnast kuritegu
oli ärewil, paljud talud ei saanud
magadagi ööse, kartes Polle ja
Lelle uitasid magamata ööd läbi
piku tuba
Et aga luua kindlamat sidet
ja kindlustada endi kaitset mõrtsu-
kate wastu, on tarwis koatada ära
üksikmajapidajate süsteem ja koon-
dada laiali pillatud talud ühte kokku.
Küla rahwas hakkasid aru saama,
et üksikult on elada wilets ja häda
ohllik.
Kevade tulek
Päike kõrgelt võlvilt vaatab;
soojad kiired alla saadab;
külma eemalle peletab
talve katte hävitab.
Loodus uuele elule härkab,
õieke õrnake mulla seest tärkab.
Aasal õlmitseb kelluke kena;
kevade saadikus meile on tema.
Pakkast, aga pahantab päikese töö.
Võitluseks kogub ta viimase vää;
salaja piilib ta pimeduse tunnil
aasa peal hävitab kenamad kannid.
Kurjem vaendlasse meiegi seast,
mõnegi vahva riisunud meie reast.
Ajaloo käiku ta seisma ei pane,
ehk küll vihas vinkleb se üle.
Hulkadest kerkivad uuemad jõud;
lõpulikult hävitavad kõik tema nõud,
pühivad iganend rämpsu meie raalt
terad ei lõppe siis igal meie maalt.
Кросная Поляна
Сочеиски раеи
Азово - Гериноморски
Край
Колхоз Эдази
М. Ярве
9) vintpüss käes nõukogusid kaitsta, oskan
ka töötada."
Viimaks hakkab Villem tööle tulles lei-
dma, et sõnnik välja on kärutatud,
hobused puhastatud ja joodetud.
Kuid Villem tuleb hommikutel ikka
ust talli juurde ja püüab iga
vähemat täitmata tööd ärateha.
Mehed ei räägi omavahel sõnagi,
ainult ümisevad omaette.
Kord hommikul, kui Villem
Hallikõrva puhastama hakkas
tuli Andres tema juurde ja üt-
les õige pahaselt:
- Kuule, Villem, ära minu tööd
tee. Seda ma ei salli. Ega ma
sinust pahemini hobuseid ei puha-
-sta.
Villem tegi imestava näo.
Oblasti nõukogude vähemus
Rahvuste partei koolist
256 15 XII 32.
Rahvusdemokreetide "õied ja voli"
Partei koolis "pesitseb" terve rida lekto-
reid kes endised rahvus demokraadid kuid
kasutavad siin enda olemist selleks, et iga-
külgselt kinni katta õpetöös rahvas demok-
raatide teooriaid mitte neid paljastada
õpetöös isegi, varjatul kujul rahvasdemok-
ratismi ideid propageerida õpe üles annetes.
Koolijuhataja Mäger, endine ja ka pree-
gune rahvusdemokraat ja Palvadretismi
pooldaja. Annab eesti sektori nõuk osak
IIsel k. dialektilist ja ajaloolist materialismi
kuid küsimused mis puudutavad rahvusdemok-
raatide tooriad, jätab sihilikult ilma et
sõnagi selle kohta räägiks kõrvale, sellega
kaasa aidates ja mitte paljastades õpe ülesan-
deis ettetulevais küsimusis kontrevolutsioo-
nilise rahvademokratismi teooriat.
Külaots eesti sektori juhataja andis 1932
õpeaastal esimesel poolel kuuni juuni kuu-
ni eesti sektori IIsel kursusel nõukogu-
de ehitust. Vaikis surnuks kontrevolut-
sioonilise teooria, mida rahvusdemok-
jälle Nimps kasutas saaks kinni püüa
ja tormas uuesti oma noaga kallale
kus. Altsman sai sealt. Karauuli karjumisega
Stooruse tuppa posta aga mõrsukas
ühte jutti kannul ning oma veretööd
korda seada aga õnneks. Altsman sai
suure irmuga omale kaitseabinõu kellega
oma elu veel varjata. Sellegi peale
vaatamata, et A Nimps oma noaga vägitööd
korda ei saa panna. tõmmas seina pealt.
Stooruse pussi aga Altsmani õnneks
püss ei olnud laengus, ning selle tagajärel
jai ikka sm. Altsman. ellu
Peale kuritegu tehti Nimpsi peale akt
et nimps ise kui poe esimees aga organiseerib
trotskistide pande tegusid korda
Kuna tänaseni poole veel selle trots-
kistile
Karistusvangla naisosakonna aknad.
Ükski vaba inimene ei mõista omale ettekujutada,
milliseks pahanduse esemeks on vangile aken. Kui
unustad, et oled vang ja lähened aknale, et vaa-
delda seda sinist taeva lappi, mida aken vangi-
le võimaldab, siis teeb valvur sellepärast kisa,
nagu oleksid vargil. Kui aga seisad aknale
liig lähedal; siis tehakse ettekanne, millele
järgneb karistus. Hoolimata sellest, et alumi-
sed ruudud värvitud, et säält midagi läbi
ei näe, ei tohi vahialune akna lähedal seista.
Ja kevadel kui ilmad soemaks lähevad, kui
kitsas õhuakna pilu ei jõua õhku vahetada, siis
on seda sõitu akende pärast. Käiakse vangla-
ülema juures, küll üksikult, küll gruppides,
seletamas akende avamise vajadust, aga neid
ei raatsita ega raatsita avada, justkui peaks
administratsioon ka vahialustele antava õhu
eest maksma.
1929 a kevadel võeti pika rääkimise pääle topel-
sed aknad eest, aga avada võis neid alles õhtul kella
7 - 6 hommikuni. Päeval jäivad aknad su-
letuks. Põhjendus: aknad meeste õue.-
1930 a. akende suhtes sarnanes eelmisele aastale.
Aasta hiljem lubati neid ka päeval avada, aga
selle tingimisega, et ühegi vahialuse pea
ei tohi aknast välja paista. Järgmisel aastal
astub ise toa poole tagasi. Ukse juures kohtab
teda toast tulew naine.
„Kas kõik on korras?"- küsib naine.
"Korras"! wastab mees. ja waatab oma piirimehe
poole kes õues juba hobuseid adara ette rakendab.
„Näe Polle Aleksander paneb hobuseid adra ette
hakab wist, täna juba kündma". "Mul tuleb ka
kündma hakkata kui Hans hobuse järgi ei tule.
Ta rääkis küll eila, et ta tahab hakkata tä-
na kündma ja küsis hobust omale appi. Sest
ühe hobusega on wilets künda. Teine päew siis
aga hakkan mina, ta annab siis oma
hobuse mulle abiks. Ja mina lubasin temale
tänaseks hobuse.
"Jah päris wilets on kohe ilma kahe hobu-
seta, ühega on see töö liiga ränk," räägib
naine. Mis wiga aga Pollel, töö jõud on tugew
oma paar hobust käes ja palgata ei tule kellegi
käest hobust ega töö jõudu. Ühe sõnaga öelda
elab kui kulak ehk päris mõisnik, ainuke asi
et tal praegu pole õigust sulaseid wõtta omale
ja wõerast töö jõudu eksploteerida. - Mina kohe
ei saa aru kuidas ta siia ajani on oma nahka
Nimps Kaarel tema juhatusel on poe
praulenja ei läinud tantsu soolale järele
jätis soolata inimesed ja töö loomad seleks
kevatiseks külviks oli lõhkumise plaan Nimpsil
nimelt sihitut Nimps mitemes aasta on
vastudavas hametlikus püüjab igasuguste
värviteks. Kalhoosi majantust takistata 31 aastal
läks Nimps riigliku maksu eest kolhoosi variule
peald sele müüs ta paari obuseid äärmiste sulitele.
see on tall tänaseni kohtu pingiks unustatud
partei Baumanil on tarvis suuremad tähele panu
juhtita ja niisuguse vaendlastega päva valgele.
mina, kis tahavad meil Kalhoosi majantust
lõhkumise teel takistata kirja saatja kommnoor
Paar Ellmi
varju nimi uurijad
olude tundjate arwates, asjad weel hullemaks ajada.
Sokolow oligi asjast aegsasti kuulnud ja hakkas nüüd näitama mis,
ta wõis. Kõige pealt sellega, et ta kõik heina ühisest ajast omale wõttis.
Arwasime asja Rahwa kohtu kätte anda. Jälle hojatasid mõned - et pa-
rem kannatame. Hein on wast 30 rubla wäärt, kuid kohut käija.
läheb kallimaks. Ühe päewaga see asi siin läbi ei lähe, aga töölisel
mittu päewa raisata, ehk olgu ka ainult õhtud see läheb rohkem maks-
ma. Sokolow wõib weel rohkem pahanda ja waata et wõtab ajast wii-
mati õunad ja marjad ka kõik omale.- Ja imelik, Sokolow katsuski
marjade korjamist takistada ja jõhkrate ähwardustega kõiki eemale
ja lubas kõiki läbi peksta. Ta olla esimees ja täijeõigusline peremees,
wõib teha mis heaks arwab. See kõik oli nii huligaanse moega.
wäljaastumine, oma ameti wõimu piiridest üleminek nende poolt,
kuna me aja eest teatud maksu olime maksnud ja kõik kohused
kirjaliku lepingu järele oma poolt täitnud. -jäime siiski selle juure
et 30 rubla nõuda heina eest Sokolowi käest sisse ja huligaanususe eest
Sokolow ja Pawltsuk mõlemad kohtulikule wastutusele wõtta /waata
ärakirjad "e" ja "f"/ Kaebduse kirjad wiisin 9 augustil kohtu. Waadeti lahkest
läbi ja jäeti mõlemad kaebdused senna, ehk küll 30 rubla, nii wäikese
summa nõudmine kohulise külanõukogu juures olewa Rahwa
kohtu alla oleks kuulunud, aga sellepärast et see huligaansusega
kokku käis, nagu üks asi oli, siis seletati et wõib senna jätta - lii-
tuwad üheks asjaks. Kutse sedelid lubati paari päewa pärast juba iga-
ühele kätte saata. Ootasime. Päewadest sai nädalad. Kuu aja pärast
tegin kirjaliku järelküsimise. Tuli wastus /waata "G"/ asi olla elukoha
järele külanõukogu juures olewa Rahwa kohtu antud. Wastus on 16 Sep-
tembril kirjutud, posti pandud 23 Septembril. Terwiga seitse päewa
kulus kirjal kiires korras kohtukantseleist posti jäoskonda mine-
miseks, ehk küll ühest kohast teise, - nii ütelda- kiwiga wiskamise maa
on. Olgu kuidas oli, aga nüüd on asi kulanõukogu juures Rahwa
kohtus ja sellest on jälle omakorda rohkem kui paar kuud. Küll
ehk ükskord ikkagi ette kutsutakse ja arutama hakatakse, kui aga
tunnistajad siis kõik senna tänna korterid wahetades ja muudel
põhjustel ei ole ära sõitnud. Muist juba on ärä läinud. Siis saab
asjade selgitus raske, ehk wõimatu olema.
3 augustil pöörasime pokurõri poole. Sokolow ja Pawltsuk olid omale
hobuse ostnud, selle talliks ühiselukorterite all olewa kelderi wõtnud.
Et kelder mullaparandaga ja korterielanikud oma toidutagawarad
keldris hojawad, siis oli see, nendetegu, otse kõikide kiusamine ja näi-
tamine, mis imesid nad teha wõiwad. Korteri elanikud pöörasid
kollektiivse kaebdusega prokurari poole /waata "h"/ Prokurör
keelas talliks keldrid tarwitamast ja andis kohalise Sanitaar komissioni
oli nurga taga "täis kui sittikas"...
- Korra siiski - nägid plangul linnawahid
hiljaks jäänud põgeneja pikki sääri...
Keegi tüdruk nurja ajas "klapperjahi" -
tuli wälja - pesunaine "teinud äri!"
- Rohkem "tööd" ei saanud enam "himuwoid",
ega "hõbe seekleid" juudas Meeta.
- Rahvas Weebruaris-tsaari "uppi lõid" -
lõhkusivad "Paksu Margaretha" 5) !
- Seekord anti "kuradille" lõppu arwe,
aga jäivad suured-väiksed "sellid"...
- Kuid Oktoobri pööre - sulgus terve
kodanluse priiskava "artelli"!
Ja ülemused - keda "seatud jumalast"-
palvetasid risti ette löömata!
- Maeti vara, põletati, anti muidu käest,
„ära aurasid" - kes said weel "aurata"...
5) "Paks Margaretha" - üks tsaari aegsest türmidest Tallinnas.
Lõhuti veebruari rewolutsiooni aeg 1917 a.
See wiimane ei olnud
kolhoosnik, vaid oli paberite
muretseja Klehfelti pojale.
Ja pärast on nähtud
walgest Eestist tulnud kontwõe-
rast jalutamas kellegi
Oskar Tammega. Kes ka
Leningraadist maale sõitnud
mingigustel põhjustel, nagu
paista annab seal Eestist
sõitnud spioonitega tegemist
tuleb teha
Nüüd siis waatame järele
missugune inwentaar oli enne
ja loomad, ja mida nad siis
kolhoosi tõid kaasa.
Jüri Lepik oli enne 1 hobun
2 lehma. Tõi kolh. 1 hobuse
A Mariie Rauk. Oli enne
2 lehma niidumasin ja wasik
And. masina ja wasika.
Anna Roogos oli 4 lehma
1 mullikos 2 hobust
And. Kolh. 1 hob. wankri. wana
riha ja wasika.
"Kirjaniku käest kiri - kus se sellega!.."
Ja kirjanik tõuseb kolhoosinoore silmis kuhu-
kaugemale
gilegi kõrgele, kaugele. Veel kõrgemale läheb
kirjaniku teos, õigemini, kolhoosinoor läheb
kirjaniku teosest kaugemale..
Näete, seal ta on see kirjanik!
1.VI.34.
Leningrad.
E. Taster.
Kassiraipe umbtänaw.
Lüüriline jutlustis.
.. Wiin ja kurat neelas nad.
Hoi! Ah hoi! Ja pudel rummi!..
Merimeeste laulust.
- Oli - siia sattund inimene "sassis", 1)
ega teadnud - kuhu plangu taha pugeda?..
Ainult "umbnetänaw" - plangu nurgal lössis
nimelaual - weerimiseks jäänud lugeda.
Agul hüüdis seda lihtsalt: "Kassiraipe",
ega paljud selle õiget nime üldse tea;
– oli: munakiwel rohtu -nagu püksil paike-
kerkis sõimavalle wärblaselle üle pea.
Ka läinud seenetama plangud kummagil,
õunapuidki ehtis aedes sammal-habe.
Ja wana paju üle plangu kummargil
1) - Kassisabalaste kõnekäänud on juttumärkidesse
otsekohene kooliõpetaja autoriteedi
alahindamine!.. (Waatab uuesti aknast)
Ah-ha! Tulewad wist siiapoole.
Näha, et südametunnistas hakkas pii-
nama!
No, ladno! Nüüd tarwis aga end tähtsa-
malt ülalpidada, et eelpool antud
muljet weidi praawitada.
Mis aga puutub sellese poisinolgisse,
kes tal seal käe kõrwal tatserdab, siis
kas wõi nui neljaks, aga paari päewa
(Irooniliselt). On wist teine mõni
kolhoosnik!
(Wahib end taskupeeglist. Sätib mütsi,
lipsu, kehitab õlgu)
Elaw jutt ja naer lähenevad. Kopu-
-tus uksele.
Toots: Olge head, olge head!
(Sisse Klaara ja Filip)
varastas ära Gorka postivedaja Kraudok
Gustavi hobuse. Töötas sellega poolteist päeva
Jelisaveetinos kodanikkude Mõistlik Liisa
ja Grigorjev Andrei juures. Alles siis
kui saadi hobuse jälgedele ja maapealised
inimesed tahtsid „taevariigi" asjadesse,
segada, toodi lasti hobune Gorka põllu-
le lahti, aga "spetsialist" Kraudok
ise lamas põõsaste vilus peale "ausut"
tööd. Samal ajal see Krudok pole
ühtegi vagu oma külviplaani täitnud.
"taevariigis" ei külvatama!
Neil kõikidel "taevariigi" elanikkudel
pole kindlat tööd ja elukohta. "Taevariigi"
president Sirk on nii suur mees, et tal
pole ühtegi tokumenti peale vigase kõhu,
mis nagu lähker viinast loksub.
Kraudok oma paksu naisukesega, kes
ööpäevas armastab 25 tundi tantsida
paradisis, on sissekirjutatud kikeerinosse ko-
Tint: Ma tean koik väega hästi aga ma
ei taha nendele alla anda, sm. Ki-
kas teie ise arvake, minul on juba
45 aastad turja peal olen maast
madalast juba põllu tööd teinud, aga
siin kolhoosis hakavad minu üle
pisikesed tatikad valitsema, nagu näi-
teks, kolhoosi esimees komnoor umbes
19 aastat vana; kolhoosi brigatiir -
- komnoor, umbes ka nii sama vana.
Ja palju teisigi noori on kolhoosis
juhtivate kohtade peal. Kas see ei aja
südant täis? Kas see ei ole õigus
Kikas?
Leeni: (käib ärevalt) Sm. Kikas lähme
minema parem lahme magama ehk
näeme head undki.
Kikas: Sina Leeni mine ära magama,
see mõjub naiste rahva nervide peale.
Leeni: Mina ei lähe siis kui sina ei
tule, kaheni on ju paremb minna.
Kikas: Kui sina ei lähe siis mine kut-
su mõni mees siia ja too viina
ka. (võttab taskust raha ja annab
Leenile). Säh võtta raha, kahe liit-
ri jaoks.
Leeni: Mis mina sellega teen?
Kikas: Kas sina ei kuulnud mis mi-
na ütlesin? Oled aga kurt.
Leeni: Ma, ma küll ainuld mina
ei saanud aru, minul olid teised
mõted peas (aga selle sees kui Kikas
Leeniga räkisid oli Tint laind akna
jurde kuulama).
Kikas: Mina annan sinule 24 rubla
raha, et mine too viina ja kutsu
mõni mees ka kaasa.
Leeni: Kes nüid poole öö sees tuleb
ka sija.
tea, et Kamenik Oskari pr. omas
on saanud luba tagasi tulnud -
seks just Kulbergi läbi. Rud. Kame-
nikud tagasi tuli tulid, wõeti neid
kohe kolhoosi. Punasesse Luukülasse
Käesoleva aasta kevadel kui Luukü-
last puhastati jällegi kulakuid, kah-
julikke elemente siis Kamenik Oskar
omad elavad rahulikult Luukülas.
Part org. Männik teab seda nägi
hästi, kuid tema on Kulbergi vigade
kinni mätsimisega ametis.
Kui seinalehes oli materjal, et
ametnik Osk. püüab kalu endale aga
k. n. maksab palka, siis Kulberg