Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
1. Wennemaalt tullu 430 wersta: settulleb masma 26 rubla
4. olm nättalit kolme obbesega siin ootnu, neide toid massab 18 rubla 3 kop
5. kolm meest siin ootnu kolm naddälit se tulleb masma 6 rubla
Kutssuti Lijs Tiislär ette se ütlep et temmä seddä ehte rahhä ehte
ärrä ommasnu, 45 rubla 82 koppikat, Peter om üttelnü meije
ma leppi ärrä
olleme suggulasse, se perräst teme endä wahhel õiges et
ma ei tahha kohtude minna, muidu peät sinna tobbelt masma
wõttasi rahha
nink om ka üttelnu, muitu ma ei massasi ent Essä nurriseb
et ma pallu rahha olle ärrä raisanu. Ent Peter ütleb se päle
ärrä lepwät et liis om lubbanu suwel temmäle, tulla kui temmä kirja
satab. Ent Liis ütleb sedda wõlssis, nink om nii üttelnu, kui sa sija male tullet.
Peter ei olle suggugi seddä üttelnu enne et Liis om rahha paknu
ent kui Liis üttel et temmä om rahha ärrä masnu sis üttel P.
et Liis on kül rahha paknu ent temma ei olle wasta wõtnu
1 2 3 5 2 4
Ent ärra lepwät ütlep kül seddä om temmä siin kohtu een
ütteln, nink ütlep ka seddä raha omma käega kaewat ent ei ütle wõtwat.
Mõistus. Se päle ei olle kohhus mittagi mõistnu et tunnistajat
kummaleggi ei olle ent seddä ütlep ka Peter essi et temma om ärrä
lepnu
nink ei olle omma muut kahju nõutnu
walla kirjutaja J. Huik
Protocoll No 41.
Suren Rõngun sel 20nel Oktobril 1867
Tulli kohtu ette Peter Trees ja kaiwas Allats-
kiwwi wennelässepäle nimmega Lavrentdi Phedrowits
Schinitsin, et temma om omma hobbest 7mel Septemb.
nimmidetu wennelässele andnu Tartu maarja päiwä
ladele minnä nelläs päiwäs.
Ent se üllewän nimmidetu wenneläne ei olle seddä
hobbest, enne taggasi saatnu kui 27 päiwa perräst ja
om sedda hobbest kohhald ärrä waiwanu ja katski pesnu
Peter arwab omma kahju: hobbene mes enne 30 rubla mas
nüüd mitte en nämb kui 3 rubla
Hobbese kahju
27 rubla - kop
kaits kara kotti ärrä kaodanu
hobbese rista ärrä wahhedanu
ja lahknu nink kaodanu.
3 - 80 -
27 päiwä eest arwap Peter 1 rubla
päiwä eest, ent kohhus arwab pool rubla 13 - 50
Kahju Summa 44 rubla 80 koppikat
Se kaibusse päle ei olle koggukonnakohhus middägi
mõistnu, moista, se perrast et seddä nimmidetu wenneläst
ei olle siin ollu.
Ent sellega ei olle Peter Trees rahhul ja tahhab
surembate kohtude kaiwata.
Kohtu mees Johann Juk XXX
Protokoll No 42
Tulli kohtu ette Endrik Ehelman, ja kaibap
siin kohtu een, et Peter Awik, om omma loaga
Lauri mõtssast, kumme palki rakkunu; neist
om tem ma kattessa walkutale wijnu.
Se päle kutssuti Peter Awik ette; ent Peter
ütlep et temmä, om Widrik Küüti, käest, ne palki
lainanu, ja lubbap neit palke tullewal talwel
Widrikele ärrä massa.
Kohtu mees Juhhan Juk XXX
Protocoll No 43
Sel 17mel Oktobril 1867
Tulli ette Jakob Winnalas ja kaibap siin kohtu
een et Lauri tallu pois Johhan Oigus, om Tida
tallu jao päält kaits palki raggunu, 1 14 tolli
ja tõnne 15 tolli paks.
Mis päle kutsuti Johhan Õigus ette, ent Johhan
ütlep minna ei tija piiri.
Se päle om kohhus mõistnu et Johhan massab
1 rubla kummagi palki eest.
Seddä kaibtust ei olle kohhus wasta wõtnu, et temmä
ei olle piiri teidnud; se päle om kohhus üttelnu
lui sinna piiri es tija, sis olles pittanu minnema, kottu
kost piir lät.
Tulli kohtu ette Jaan Nüüsk ja kaibab siin kohtu een
et Peter Awik ei massa temma palka ärrä, ja ütleb et temmäl
on Petre käest sata, 1 Särg. 3 Ammet
Se pääle kutssuti Peter ette ent Peter ütlep et temma ei (olle
rõiwas kaupelnu, selle eest om käemehhe man.
1. Jaan Tiks ei ütle mälletawat, et käe om temmä walla wotnu
2. Ants Retsnik om kulu kui Jaan om üttelnu et minna tahhas
rõiwast.
3. Jaak Grünbärg tunnistap et Peter on lubbanu Janile särgi teddä
Protocoll No 8
Suren Rõngun sel 19kul Januaril 1868.
Tulli kohtu Hain Kurwits ja kaibap siin kohtu een
Se päle kutssuti Jaan Kutssar ette, ent Jaan ei ütle
wõtwat, Hanni käest, ütlep
1. tunnistaja Peter Jännes ütlep om 1 Rub. Teitojal wõtnu, ja
om ka kulu, kui Hain om ütelnu 1 1/2 R. olli enne ja nüüd saab 12
nink Jaan om üttelnu ni pallu ollewat
Protocoll No 9
Suren Rõngun sel 2sel Webruaril 1868
Tulli kohtu ette Jaak Tiks ja kaibap siin kohtu een et
temma om omma welle Peter Tiksile rahha annu obbese osta
larmitssema, ja kutsnuwa Mangust mahha sis
om lännu Mangus mahha nink ei ütle näggewat kus
Jakob Ellu käest saije ehk es, sa.
Jakob Lausing ütlep sedda Mangusse tunnistus wõlssis
ent Ell Türk ütlep et temma om kül Aida pääl Jakobika
käinu, nink ei ütle sääl middagi halba teggewat.
Mõistus. Se päle ei olle koggukonna kohhus midagi mõisnu et muit
Ellu man käijit, om ka ülles antu.
Ent sellega ei olle Ell Türk rahhul ja tahhab surembate
kohtude kaiwata
1868-1870. 18 Rubla ärrä masnu.
Walla wannemb Willem Pebo
Protocoll No 54
Tulli kohtu ette Mats Allan ja Widrik Lesik nink om siin
kohtu een kaubba tennuwa Winnalassi maija pääle.
Mats Allan Allan Muub sedda Maija Widrik Lesikele ärrä
se kaubaka et Widrik saab ne palki mes Graffi härrast om
lubbatu, ja Mats saab kassu rahha 200 rubla Widrike käest
üts sadda kassu rahha, ja tõnne sadda seddä rahha mes Mats
om ostmisse aiku sisse masnu, sest rahhast massab Widrik
100 rubla nüüd ärrä, ja tõnne sadda massab sis kui Widrik
se Winnalassi maija ehk tallu Mats Allani käest ni kätte
saab ni kui näil om kõnneltu ollu.
Alla kirjutanu omma käeka Widrik Lessik. Mats Allan, on risti tennu XXX
Pä kohtu mees Jürri  Räst XXX
Protocoll No 55
Tulli kohtu ette Jaan Kiissa, ja kaibap siin kohtu een et
temmä om Jaak Ainsooni käest ütte tallu, ostnu; ja om selle
tallu ehk maija eest 225 rubla rahha sisse annu, ent Jaak ei olle tallu
andnu, se tallu om Jaak walkuta härrä käest ostnu, nink om Janile
Jaak seddä tallu es anna, olles pittanu Jaan omma rahha kätte sama
Jaan ütlep et temma 200. om sanu, ja 25 rubla om samada.
Se päle kutssuti Jaak Ainsohn ette ent Jaak ütleb et temma
om Jaan Kiissale selle walkuta maija eest õigust müünu, et Jaan
olles pittanu essi Walkuda härra käest seddä maija kaublema, kas
temmäle olles andu ehk ei.
Se päle kutssuti tunnistaja ette Ants Pohlak kes sääl kauba man
om ollu; se tunnistap et Jaan Kiisa om Jaaku käest se tallu
kaubbelnu mes Jaak om Walkuda härrä käest ostnu, sis om Ants
üttelnu Jaanile sinnule ei anna härrä maija; Jaak üttelnu se om üts
kik kas minna massa härräle 850 rubla wälla wai Jaan; ent
perrä kõrt ei olle härrä Jaanile sedda tallu asset antnu.
Mõistus. Se päle om kohhus mõistnu, et se kaitskumment wiis rubla saab
pooles, Jaak Ainsoon massab 12 1/2 rubla Jaanile ärrä, nink seddä
rahha massab kattessa päiwa perräst ärrä.
Ent selle mõistmisseka ei olle Jaan Kiissa rahhul ja tahhab
suurembate kohtute kaiwata.
Kohtu mees Jaak Allan
Protocoll N 60.
Suren Rõngun sel 1 mätrsel Dezembril 1867
Tulli kohtu ette Jakob Lill ja kaiwas et Märt
Suk om temmä ärrä aijanu, nink ei anna ennämb
tööd, ja om kokuga ninna pääle zussanu, nink ei
olle weel palka keswi kätte annu.
Kutssuti ette Märt Suk, ent Märt ütleb et Jakob ei
olle ennämb, tüü man egga päiwi ollu, ja ütlep Jakobil
ennäst wantwat.
Se päle om kohhus mõistnu et Märt peäb ne keswä
kätte andma, mes weel andmata om, nink peäb süwwä
antma ja tüüd; kui ei anna, ehk ärrä lasseb sis peäb
kewwäjäni moon andma.
Kohtumees Johann Juk
Protokoll No 61.
Kihhelkonna kohtu kässu pääle om Ants Tops, sanu
Kohtu ette tallidatus, nink kõwwa käsk andus, et temma
seddä Kirrepi Oksjooni rahha ärrä massab, 13 Rub. 15 kop.
nink annab sel 9säl Dezembril, kohtu mehhe kätte.
Ent päle se kässu tulli Ants Wastselt ette, ja üttel
minna seddä rahha ei massa, kas saatke minnu
kihhelkonda ehk kohhe teidd teije essi tahhade
Se pääle om kohhus mõistnu Antssule,trahwis, 15.
witssa lööki,
Protocoll No 62
Suren Rõngun sel 8sel Dezembril 1867
Tulli kohtu ette Palluperräst Johhan Krips
ja kaiwas siin kohtu een et Endrik Tops om
temmäle, 15 Rub. 5 kop. wõlku, nink om ka selle rahha
päle üts täht, mes Kirrepi kõrtsimees Tõnnis Kangru
om kirjutanu.
Se pääle kutssuti Endrik Tops ette, et Endrik ütlep
et temmä käen ei olle, nink ütlep seddä rahha Palluperrä
mehhe Lohhu Jaan Tilka käen ollewat, ja ei ütle sest
tähhest teedwät, mes Tõnnis kirjutanu; perra kõrt ütlep
kül, et se täht om kül õige, ent minna seddä rahha ei
massa, egga teije ka minnu käest middägi ei sa.
Se perräst et Endrik ei lubba massa, om kohhus mõstnu
Endrikule trahwis 15. witssa lööki, ja sedda rahha peäb
temma kattessa päiwa perrast ärra masma.
Protocoll No 63.
et temmä kolmatad naist wõttab, ja om lasknu ülles
panna, mes temmä selle latssele perrändusses lubbap, mes
temmäl, tõise naiseka om ollu. Latsse nimmi om Lina.
1 Kirst, kon ka emmä rõiwit sissen, rätte ja ammit
2 Untrikut
1 Särg
1 Kask
Walla wöölmöldre Mihkel Tulf
Protocoll No 27
Sel 26tal Aprillil 1868.
Tulli kohtu ette Widrik Lesik ja kaibap et Mats
Allan om neit Winalassi rukki ni pallu tennu kui näil om
Widrik Lesik
om 100 Rbl.
Mats Allajanile
Allajanil sadda Rubla maksa, mis Widrik kewwede1868 pitti wälja maksma.
sel 16" Märzil
1871 ärramasnu.
konneltu, 7 wakka ma, ent nüüd ei olle ennämb kui 5 wakka ma
Ent Mats ütlep Koggukonna kohhus moistis et Mats Allajahn pitti 6 wak
Rukkid maksma, nemmad Leppisid nenda. Widrik Lesikil olli Mats
Widrik ütles kannata kolm Aastad se Rahhaga siis jäwad need Rukkid Intressi eest mis ka Mats
lubbas kolme Aasta pärrast se om 1871 peap Widrik Lesik Mats Allajanil se sadda Rubla wälja maksma
Protocoll No 28
Sel 3tal Mail 1868
Tulli kohtu ette Jaan Pallun, ja kaibas et temmä
sõssar Marri Pallun, om teddä pühhapäiwal ettimält
tagga aijanu, ja tahtnu pessä, nink om ka löönu.
Se päle kutssuti Marri pallun ette, se ütlep et Jaan
om teddä pesnu
Protocoll No 29
Suren Rõngun sel 10nel Mail 1868
Marri Adamsohn, om lasknu omma ärrä koolu mehhe
Johhan Adamsohni warra, koggukonna kohtu läbbi ülles wõtta
ja kolme latsse päle ülles panna mes näile perrändusses jääb
Rahha
1. Üts must Ruun
1. Must lehm
2. Wangre roowutedu weo rattit
1. Wangre sõitu rittit
1. Kapsta Tõrge
1. Wastne Lihha tiin
1. Katte astane Zigga
1. Linna Massin
3. Lammast; kaits Rubla tük arwata
1 Padda
2. Adra kige rautaga ja kast nink lusk
3. Pari künni rautu. 50 koppikat paar arwatu
1. Wastne Sarri
Kirrwest
Willä sanu. 7 Wakka seme Keswi
9 Wakka seme Karu
2 1/2 Wakka linna seemnit
5 1/2 Wakka Ernit
wähhembale
Mõistus: Seddä mes siin ülles oma pantu massab Karli 3. latssele wälla
Seddä krami om ülles wõtman olluu kaits walla wöölmöldret
1. Walla Wöölmöldre Jaan Lauri
2. Walla Wöölmöldre Mihkel Sööt
Pä kohtu mees Jaan Saarwa
Kohtu mees Mangus Kogger
1877. astal sel 28 Mail massis Karli Kogger Marri Adam
soni warrandusse rahha sisse
140 50
(Selle ajani om se rahha intressi kandnu
4 50
Ja sai se rahha kiik Mangus Kogre Summa 145
kätte wälja mastus.
Karli Kogger XXX Kohtomes Toots Laas. Mangus Kogger XXX
Protocoll No 13
Suren Rõngun sel 8sal Märzil 1868
Tulli kohtu ette Mõtssa üllemb J. Muhli ja kaiwas
siin kohtu een et sure kõrtssi mees Jaak Ainsoon, om kaits
puut mahha raggunu, 1 kõiw 18 tolli, ja haab 11 tolli
Mõistus Se pääle om kohhus mõistnu et kõrtssi mees massab
kõiwu eest 180 kop 1 R. 80 kop. ja haab 65 ko kop.
Seddä rahha massab temma kattessa päiwa perrast arra
Pä kohtu mees Jürri räst
Kohtu mees Johhan Juk
Protocoll No 14
Saije kutssutus kohtu ette Andres Pijb, ja temmäle
ütteldus, et temmä, jo mittu käsku om sanu et temmä
sel kewwäjäl peäb arra minnema, nink ka mittu kõrd
kästu mõisate tulla ant. Andres ei olle tullu, n. ei olle
ka seddä renti ärrä masnu, mis temmäl massa om
Mõistus. Se päle om kohhus mõistan et A. Pijb saab 20 witssa
lööki, ehk massab 4 rubla, wai om kats päiwä kinni
nink seddä rahha massab temma kattessa päiwa perräst ärrä
Protocoll No 15
Tulli kohtu ette Jaak Ainsohn ja Kaibap et J. Wind
om temmäl 6. puttelid wina ärrä warrastanu, neist om
temmä 5 puttelid kätte sanu, nink üts om kaotsside jänu
Moistus Se päle om kohhus moistnu, et Jaan Wint massab 3 rubla
rahha ja, saab 20 witssa lööki trahhwis
Protocoll No 16
Suren Rõngun sel 22tel Märzil 1868
Tulli kohtu ette Adam Küngsep, ja kaibap et temmä om
tennu Jaan Tobrele. 6 tooli 2 Rubla tük, nink se rahha om jo kolm aastat
masmada.
Se päle kutssuti Rudolf Tobber ette jes selle krami om endä
kätte sanu; ent Rudolf Tobber ütlep et ne tooli om halwaste
teddu ja on katski murretu; seperräst ei tahha temma massa.
Mõistus. Se päle om kohhus mõistnu, et Rudolf Tobber massab seddä rahha
täämbätssel päiwäl ärrä.
Protocoll No 17
Tulli kohtu ette Tomas Lõhmus, ja kaibap et temmä om
omma, 7. lamba nahku, Wennelässe kätte pessä annu, nink selle wasta
üts palk sanu, ent nüüd om wennelänne ärrä lännu, ja nahha kõrtssi
mehhe kätte jätnu, ent ne nahha om wõõra, ja palk ei sünni ütte.
Se päle on se üllewän nimmidetu mees, pesmisse eest rahha kohtu-
mehhe kätte ärrä masnu, nink kohtumees Jaan Saarwa, on ne
nahha endä kätte wiinu, seni kui wennelänne tulleb, siis saab se
assi wastsest ette wõetus ja selletetus.
Tulli kohtu ette Graffi härrä ja and siin kohtu een
ülles, et koggukonna kohhus peäb, Johhan Kärikele ütlema
et temma omma loaga ei woi seddä Simmuna tallu
kellegile anda, kui nemmä essi ei peä sis saab Graffi
härra essi andma; kelle Graffi herra tahhab
Suren Rõngun sel 19kul Aprill 1868.
Tulli kohtu ette Peter Piis Walkutast, ja kaibap siin
et Matt Ermits, om temmäle 40 Rubla wõlku;
Se pale kutssuti Matt Ermits ette: Matt ütlep et temmäl
om kül massa, ent sekõrt ei jõwwa massa;
Mõistus, Se päle om kohhus mõistnu, et ma Matt massab sest rahhast
30 rubla ärrä, nink seddä rahha massab Matt. 3 aastat eggä
rahha, seni kui se rahha tassa saab
Pä kohtu mees Jüri Räst
Kohtu mees Jaan Sarwa
Protocoll No 23
Suren Rõngun sel 26tal Aprillil 1868
Tulli kohtu ette Jakob Sööt. ja ant siin kohtu een ülles et
temmäl ei olle ennämb Rüggi ollu Jasil külwetu kui temma
1867 Astal om sinna lännu, kui 5 1/3 wakka maat.
Seddä om temmä kohtu mehhel lasknu arrä mõota
Kohtu mees Juhhan Juk
Protocoll No 24
Tulli kohtu ette Margus Mäggi ja kaewas siin
Kohtu een et Andres Planken om temmäle 5 rahha
wõlku, ja üts Piip mes 1 Rubla massab.
Se päle kutssuti A. Planken ette Andres ütlep et temmä
om Margusse käest rohkemb sata. 1 Uhri wõtti 5 Rubla
ja Uhri katski tennu selle parantaminne 2 Rubla ja
kaits rubla lubbanu, saba ja sebi tomisse eest; ja
11 Rubla säält om jänu 1 Rubla, 1 Rubba wanna woori rahha
Piipu kaotominne 65 kop. Summa 12 Rubla 37 koppikit.
Mõistus. Se pääle om kohhus mõistnu et Margus massab
Andresle 3 Rubla ja se mu tühhi assi jääb kiik mahha
ja seddä rahha massab temma kattessa päiwa perräst ärrä
Pä kohtu mees Jürri Rääst
kohtu mees Jaan Saarwa
kohtu mees Johhan Juk
Protocoll No 25
Tulli kohtu ette Gusta Õun, ja kaiwas siin kohtu een
et Ants Kutssar om temmäle wõlku, 1. selket rahha 5 rubla
1 R 11 kop tõnne kõrt 1 paar sabit 2 Rub. 50 1 paar kängi 1 R 60 kop
ütte Taose 75 kop.
Protocoll No 26
Suren Rõngun sel 26tal Aprellil 1868
Tulli kohtu ette Laur Naatssats, ja om siin kohtu
een ülles antnu, et temma seda maija kon temma elläp
essi ostnu om. Seperräst om ka kohhus labba antnu teddä
Pä kohtu mees Jüri Rast
kohtu mes Johhan Juk
Mõistus. seperräst et Jaan om poolba õttagu kaggelnu
trahwis
om kohhus mõistnu et Jaan saab 20 witssa löögi ehk massab 4 rubla
Seddä rahha massab temma kattessa päiwa perrast ärrä
Tulliwa kohtu ette ne walla nekroti omma wõlla nõudmisse perräst
nink om ka sanu eggä ütte kaibus ülles kirjutedus.
No 1. Karli Kiwwikas
No 2. Jaan Rahhil om saata Arrulast Maddis Jürjensooni 4 rubla
Peter Juust 3 rub 50 kop ka - Peter Wolmre käest 3 rubla
Adu Wolmre kaest 40 kop ka. Arrulast Peddu käest 3 rubla sata
Omma perremees lubbab koddun õiges tedda Widrik Laan 20 kop.
No. 3. elläp linan tall siist middägi ei olle saata Karli Treij nimmi
No 4 Jaak Ehelman; om sata perremehhe käest Särk. 4 ammet, 4 paari
1. kolme suggu eest massab perremees. 50 kop
Willatsse massab perremees wälla, sarki ja poksse eest. 7.50. kop.
Paklane jääb mahha seperräst et enne astad ärrä lät
No 5. Jaak Planken sel om saata Kuikatssi Jaamas 3 rubla Johhan Rautssep
Se om ärra selletedu Jaak Planken XXX
Nr 6. Ants Retsnik, sel om saata Perremehhe käest 1 kask paar rätte
willatssit; 2 paari kintit; 3. Sugga. 3 hammet 3 paar pökse
Kaska eest massab perremees. 6. rubla 1 rubla rätte eest
3 sugga saab kätte ja kaits paari kintit.
ja paklane jääb mahha seperrast et asta mannu putus
1. Rabbä andresse kaest sata 50 kobbikat
2. Pikkani wäikke Mats 40 kobbikat
om ärra selletedu. Ants Retsnik XXX
1 paar willatsit pöksi ja üts paar sabit. pöksi 2 Ru. saaba 2 kats
Otti Hanni käest 2 Rubla 40 koppikat Jaan Till 1 Rub 12 kop.
Peter Sootla pistoli eest 1 R 10 koppikat
om ärrä selletedu Jürri Kijk XXX
No 8. Mihkel Retsnik sel on saata Perremehhe käest saata
1. Kask 1 paar willatssit rätte, 3 Ammet 3 paari kalsse, 3 rubla rahha
3 paari Zooge. 2. wakka rükki 2 wakka keswi.
Pebu Andres 1 Rubla Retsniku Tõnnis 20 kop. Puidaku wäike Peter 20 koppi
Kask. 6. Rubla rätti 1 Rubla; paklane jääb mahha se perräst et asta mannu
waija
2 wakka rükki 7 Rubla 2 wakka keswi 5 Rubla 3 paari 2 Zoge 120 koppikat.
Se on kik ärrä selledetu Mihkel Retsnik XXX
Protocoll No 4.
Suren Rõngun sel 12kul Jaanuar 1868.
Tulli kohtu ette Mihkel Rabbä, ja kaiwas siin kohtu een et
W. Sthalbärg om temmäle 11 Rubla 50 kobbikat wõlku, ütte obbese
perräst. Se rahha om seddä wijsi saanu, Mihkel om annu omma
obbene Viktor Lülle kätte mõisit mööta sõitta, ent Viktor
Lülle om obbese ärrä wahhetanu.
Emmomäe kogukonna wolimeeste
kogus. 2 Aprilil 1888.
Tallitaja kässo peale ollid wolimehed,
kokku tulnud, ja sai Magatseni wilja
wälja laenamise pärast nõu peetud, kui
paljo selle aasta sees woib peremeestele.
ja wabatikutele wilja wälja laenata.
Siis märasiwad wolimehed: Peremeestele
1.) kuni 4. Tsetwerik Rukid, 4 Tsetwerik
Odre, 4 Tsetwerik Kaero. kuu päele.
2) Wabatikudele lubasiwad ku peale
1. Tsetwerik Rukid, ja 1. Tsetwerik Odre.
Nüüd palub wolikogu. Keisriliko-
kihelkonna kohtu käest seda luba,
kirja tagasi saata, et wois rahwa-
le wilja wälja anda.
Tallitaja. K. Korjas. +++
I abimees: K. Ottenson. +++
Wolimehed: Juhan Raus +++
2. K. Einmann +++
3. J. Tammekand +++
kirjotaja: J. Tamm
Emmomäe kogukonna wolimeeste kogus.
10. Junil 1888.
Tallitaja käso ja juhatuse peale olid
kõik wolimehed kokko tulnud, kogukonna
maksude arwamise pärast, mis walla hingede
pealt saab nõutud, siis sai nõu peetud
kui paljo sel aastal tuleb hingede peale
maksu panna, kes kogukonna maksu
peawad maksma.
Maksjaid hinged on wallas: 58. hinge
Kogukonna maksud.
Kreis kohtu polka kõrwameeste-
le. 3 R. 12 kop.
Walla kirjutaja palk 30. - "
tee kullo. 5 - "
Kohtu wanema palk. 5 - "
Kõrwa meeste palk 5 - "
Postimehe palk 10 - "
Wanna pea raha wõlgu 2 - 58.
Suma. 75. R. 70 Kop.
Tallitaja: K Korjas
abimees: K. Ottenson.
2. Kustas Einmann +++
3. Jakub Tamekand +++
Kirjot. J. Tamm
Emumäe walla kogus 28 Decembril
1888 olid kohtumajas kõik walla
täiskogu liikmed kokku kutsutud,
niihästi kõik peremehed, kui
wabadikkud liigist ja said siin
allnimetud mehed rohkema hääle
andmise läbi uuteks kohtuamet-
nikudeks walitsetud
Tallitajaks: Jakub Kirs 8 häälega
Abiks: Juhan Raus 8 häälega
Kohtuwanemaks: Kustas Ottenson 9 häälega
I. kõrwameheks: Hans Einmann 9 häälega
II. kõrwameheks Tallitaja abi Juhan Raus
Kirjutajaks Juhan Tamm 15 häälega
kes palka juure nõuab
Wolimeesteks: Tõnu Wäät
Hans Tammekand
Jakub Tammekand
N: 4.
Kümnikudeks: Kaarel Korjas
Kustas Kirs
Emumäe wallawalitsuse nimel
Tallitaja. K. Korjas
kirjutaja: J. Tamm
Emmomäe kogukonna kohtus
25. Webruaril 1889.
Tallitaja käso peale oli woimeeste
kogu kokko tulnud, ja üks
neist ära jänud, siis sai tänasel
päwal, walla walitsuse ja
kogukonna kohtu amet
ute ametmeeste kätte antud
toimedada, ja wannad
ametnikud antsid oma
nisomoti said kõik rama-
tud nende kätte andud, kaa
sai raha ramat woli meeste
kogule ette loetud: k. Kui
Paljo sisse tulnud ja wälja
läinud 1888 aastal ja kui
paljo magasi kassas seisab.
Walla laekas olli raha järel
36 Rubla 2 Kopik. ja 1000 Rubla
Paberites, Magasi kassas olli
43. R. 69. Kopik. ja 580 Rub 74 Kop.
Paberides.
Sisse tul- Mis lehe
No nud kirja külje all
No ja kiri kirja
de raama-
järg kuupääw tus seisab
Aprillis Wöörmünd
1886 ri herra
No 54. poolest.
Mis kirja sees seisab?
Tsirkulär
Kõike Simuna kihelkonna walla walitsustele.
Kiriko seinte krohwimise tarbeks läheb jämedam
kruus tarwis, kui minewa aasta senna wiia on saanud.
siis lasen nüüd seda liiwa kabeli müürimiseks ärapruu-
kida ja saab krohvi kruus weel 20 sülda kihelkonna
poolest juurde weetud, seda jäutamist leiate teise lehe peal
Määri Herra soowis lasta oma paemurust häid nurga
kiwiks lasta wõtta. Neid on 4 3/4 kubik sülda walmis
murtud ja peawad walla walitsused neid kohe lasta peale,
kaera tegemise 14ma Mai kuu pääwani wälja wedada
ja kwitungi wasto Baumeistri herra kätte wiia.
kiriko Wöörm. herra.
Koila wallast on wiia 1 kubik süld kruusi ja 1/4 süld paasi.-
kihelkon
Kuberneri herra kirja peale annan mina walla Talli-
na koh.
tajatele teada, ilma wiibimatta mulle kirja läbi
teada anda:
No:222
1 Kui suur on walla hingede arw?
2. Mitto peret on selle aasta sees Jüri pääwast 1885 kuni
1886 oma wallast wälja läinud teise kubermangudese
ja nimelt, mis kubermangudesse?
3. Nende hulgast, mitto oli koha omanikude, mito koha
rentnikude ehk sulaste seltsist? (wabatikude)
4, Kui paljo on nendest selle sama aja sees kojo tagasi
tulnud oma tahtmise järele ja kui paljo saiwad
kojo saadetud kohto käso peal?
5, Teale põllo töö pruugiwad talupojad weel mis ametid?
6, Kui paljo walla ametnikusi on wallas?
7, Kui paljo on walla- kiriko- ja kohtu maksude
maksjaid wallas?
8, Kui suur on walla maksude üle üldine
summa, iga selts iseäranis (walla maksud,
kiriko maksud j.n.e.)
mõisa käest seda ehituse abi ja
maea aset sest et meie mõisa krun-
dis paliu mõisa rahwast ja teeni-
jaid elawad, kes sagedaste meie kohtus,
kui walla walitsuse ees, oma asju
õiendawad ja seletawad.-
Meie palwe peale on Lasnurme
mõisa herra lubanud oma kooli
rehetoa otsa see kohtu maea ase
ja need ehituse palgid kahe wallale
anda; nüüd oleme meie seda aset
järel waadanud, aga arwame se
plats nattukene kohtu maa
ehituse tarwis kitsaks: Kui meie
ühe passilikuma aseme saaksi-
me siis ehitaksime meie seda
Lasnurme wallaga kokku. Nüüd
et meie see ehituse käsk oleme
ülema kohtu käest nattukene
hilja saanud, ja ka teed waesed
ja hoopis otsa lõppenud on, siis
palume meie see ehitus tulewa
aasta peale lubada, ja ka auuli-
ku kihelkonna kohtu käest selle
protokolli peale nõu ja otsust anda
kelle käest peame meie see koh-
tu maja ase ja material
saama, kas mõisa wõi walla
käest ja kes peab kõik see
kulu kandma.-
Tallitaja: K. Karjas.
I abimees: Kustas Ottenson
Wolimehed: Juhan Raus
II Kustas Einmann
III Jakub Tammekand
24 Julil 1887.
Tallitaja kässo peale olid kõik
walla wolimehed kokko tulnud
kogukonna maksude arwamise pärast
mis walla hingede pealt saab nõutud.
Wolimeeste kogu poolt sai nõu petud
kui paljo sel aastal tuleb hingede
peale maksu panna, ja sai perekonna
ramatust järel waatatud kui meeste
rahwa hinged on kes peawad
kogukonna maksu maksma.
58. 6. hinge pealt maksta.
tuleb 1 Rubla 29. Kop.
Eestimaa Kubernääri herra on kui Talurahwa Komissionitsi
Ülewaataja kohtule mitmesuguste tarwiliste asjade pärast oma
need asjad walla kohtute ja walla walitsuste poolest wasto
ka tarwis, et walla kohtu kirjutajad selle ring kirja omale
tuletamiseks ärakirjutaksiwad.
1, Niikui Maa kogukonna seadus § 5. 19 Webruarist 1861
juhatab, peawad wallad omale iseäranis kogokonna
seadus mitmest waldadest tähelepanemata jäetud ehk.
majasid mitte tarwis olewat, sest, et nad enamiste nii-
maale ülematest kohtutest waitolles on sallitud, siis ei
wiisi wõib minna. Seepärast on ka Kubernööri herra
et wallakohtumajad, neis waldades, kus neid weel mitte
nõnda ei ole olnud, sest sagedaste on ette tulnud, et wal-
peetud saada kui see kord on ette määratud, waid et
ma, seda mööda, kuda sellel kes kohtupidamiseks peab
Suurem osa walla kohtuid peawad oma koos istumised
selle peale on tarwis ette walmistada, et wallakohtu-
ei saaks ärapeetud: Selle pärast annab Ülewaatja
Kohtu Millal Millal ja Mis lehe kül.
mõistus
tehtud kiri ära sab wälja läi
on? saadetud? raamatus?
kõige Simuna kihelkonna walla
Tallitajatele walla walitsustele kogukonna
kohtutele ja walla kirjutajatele.-
mees omas ringkirjas 20 Decembrist 1886 a No 55
soowimist awaldanud, kellest Ülewaatja kohus wal-
kirja läbi teada annab, seda nõuudes, et
panemata täitmist leiawad. Seepärast on siis
ja walla kohtu ja walla walitsustele meele,
kohtumajad üles ehitama. Tänini on see
on ka mõned wallad arwanud niisugusid
sugusel korral oma kohtu istumised kas mo-
walla koolimajas ärapidasid. Kui see ka seie
ole mitte arwata, et see kaa edespidi nõnda
omas ringkirjas 20 Decemb. 1886 No: 55 käskinud
ei ole, saaksiwad ehitatud sest et üksi siis
wiisil saawad toimetud, mis tänini mitte
la kohtu pääwad, mitte ei wõi järgi mööda nõnd-
neid päiwi peab teiste pääwade peale ära määra-
omas hoones ruumi andma, see wõimalik on.
koguni Laupääwal, sest et piis koolimajas tarwi-
tähtsaid muutmisi kaasa toonud, et tõsiselt
istumised mitte walla koolimaja ruumides
kohut, kõige walla walitsustele, kellesse see
Mis lehe
külje all
kirjade peal
tähendud
kiri kirja-
kuupäiw
de raama
ja No
Webr. 10
nud kirjade külje all
peal tähen sisse tulnud
datud kuu kiri kirjade
pääw ja No raamatus.
Millal Millal ja Mis lehe
Kohtu mõistus mis No all külje all
tehtud kiri ära kiri seisab
on? saadetud? kirjade raa-
matus ?
puutub, seda käsku, et nemad oma wallakogu Maakog-
ja selle üle nõuu peawad, mil wiisil see käsk nii kui § 5
wõib täitatud saada. Ometi peab see ehitus üsna käes
pidamiste üle on tarwis üks protokoll üleswõtta ja
läkkitada. Ülewaataja kohus arwab aga iseäranis
majad ka nõnda saaksid ehitud, et nad igapidi uuema
wõimalikult walla keskpaigas ja niisuguses kohas oleksid,
seda. Koguni aga ei tohi need kohtu majad kooli majadega
2. - Kohtu majade seestpidise seadmise kohta oleks
et keegi pealt laitmise wäärt asjo ei leiaks. Wõimalikult
kellel seal tegemist kaa suurema auutundmisega sisse
korratu olen walitsemas, et peal piipo põletakse, paljo-
se, et seal kohtu üle kuulamise ajal inimesi sees sallitakse
go puhtuse peale waadatud: kaa kohtu pidamiseks tar-
Kohtu asjade ülekuulamised saago wõimalikult
med selle peale, et kohtu auu igapidi saab ülespeetud
pruugiks; kui seda peaks juhtuma, siis on tarwis
Kaa waadako kohus selle peale, et Keegi oma wälja
tudes ei teeks. Ülepea püüdko ka kohtu liikmed
kaa neid selleks peawad, mis peale neid ametisse
4. Et nüüd walla kohtud oma kohusid suurema hoo-
edendatud saada, siis saab ülewaatja kohus Maakog.
rohkem selle üle walwama, et walla kohhud igal ajal
mingisugust laitust ei oleks leida. Kaa saab
da kuda wõimalik, Walla kohtuid ülewad-
5. Sagedaste on näha, et need, kes walla kohtu otsusega
on lubanud suuremat kohut nõunda, mitte ei tea,
hakenrihtri kohul peawad nõuudma, seepärast
otsuse kuulutamist ära seletama, missugust kohut
sugused takkistused ja ilma aegsed ajawiitused.
21 / 22.).
seaduse § 5, 6, 7 ja 8 järele, õige warsti kokko kutsuwad
juhatab kõige rutemine ja köige süntsamal wiisil
olewal aastal lõppetud saama. Nende nõuul
sellest üks ärakiri Ülevaataja kohtu kätte
tarwis olewat seda meele tuletada, et need kohtu
aja tarwitused wõiksid äratäita et nad kaa
et igal aasta ajal takistamata wõib ligi pea,
ühte kokko ehitud saada.
weel meele tuletada, et seal niisugune kord walitsus
saago see kohta luba nõnda sisse seatud, et need
astuksid. Sagedaste on kuulda, et kohtu toas
tühja ja kohtu tuppa kõlbmata juttusid aetak-
kellel seal mingid tegemist ei ole. Iseäranis saa
wilikud abinõusid olgo korralikud.
waikselt toimetatud ja waadako kohtu liiki-
ja et keegi kohtu toas teotawaid sõno ei
niisugused igakord wastutamise alla wõtta.
üllemist, kaebtust ega tunnistust mitte is-
ise ennast nõnda ülespidada, et kohtu käjad
on seatud.
lega täidaksid ja asi selle poolest kaa wõiks
seaduse § 33 juhatust mõõta edaspidi kaa
niisugutes olekus peaksid leitud, et nendest
Kihelkonna kohtu peawanem, sedamöö-
mitte rahul ei ole ja kellele walla kohus
missugust kohut, kas kihelkonna wõi
peale walla kohus kohtukäijatele pärast
peab nõuudma. Seeläbi jääksid mitme
hoopis ära. (waata Maakog. Sead. §20
Sisse tuli Mis lehe
peal tähen. kiri seisab
dud kuu
pääw ja No Kirjade raa-
matus?
Kohtu
Millal Millal Mis lehe
mõistus ja mis No külje all
tehtud all kiri ära kiri seisab
6. Walla kohus peale selle peale waatama, et tema kõik oma
Ära täidab, niikui, Maakog. seadus § 23 ja 24 juhatab
kohtu abi tarwis läheb, siis on see üksi Hakenrihtri
7 Wiimse protokolli raamatude ja kaa walla kassa
olnud, et mitmed walla kohto kirjutajad wäga hoole-
seepärast arwab ülewaatja kohus seda tarwis ole-
nemad selle ette peawad hoolt kandma et kõik
siwad kirjutud; iseäranis on seda laita, et suur-
seda paljo paremine oskawad; naad kirjutawad kir-
reste, et see lugemist wäga raskendab. Kaa on mõnes
peetud, kirija numbrid sagedaste läbitõmatud, nii
pis wiltu j. m. Ülewaatja kohus käsib seepärast
et nemad selle poolest püüaksid oma tööd parandada
siis ei jäe muud üle kui niisugused kirjutajad
tuse pärast Ammetist lahti lasta, nii kui
Et aga mõned walla kirjutajad ennast sellega
meti tallitamiseks tarwilik juhatus puudub, siis
kohus neile niisugusel korral juhatust saab andma
juhatust, mil wiisil nad omad kohtu raamatud
seletud. Iga kohtu pääwa algusel olgu kuu pääw
dud. Kaa saago kohe ees otsas nimetud missugused
seda mitte, et kohtu liikmed juba ülewal otsas me-
tawad, ehk kolm xxx teewad, nii kui seda mõned
mis muidugi igamees oma käega toimetab, sün-
mised saago täielikult ja aru saadawalt ülespan-
ülekuulamisse sugugi ei puudu - kaa üles saawad
Nende nimed, kes kohtu ette astuwad saago wähe
ne silma paistawad. Kaa pango need, kes kohtu üle
kord selle inimese seisus, ammet ja elokoht
olnud, sest sagedaste tulewad üewaatja kohtu
käija nimi on üles pandud, aga seda mille leida
tema on. See läbi wõib paljogi aja wiitmist ja
otsused, mis mitte suurema kohtu ei lähe
Kui aga selle otsuse täitmise juures suurema
kohus sees seda õiendab.
raamatute läbiwaatamise juures on näha
tumal wiisil oma ammetit toimetawad
wad walla kirjutajatele meele tuletada, et
kohtu raamatud suurema hoolega saaks
rem osa kirjutajatest wäga sandiste kir-
jutawad, kuna neist ometi loota on, et nad
walla kohtus raamatud wäga mustalt
et aru paa mine wäga raske, kirja read hoo-
kõiki walla kirjutajaid, kellesse see puutub
kui see käsk aga peaks täitmata jääma
hooletuma ja korratuma ammeti talli
Maakog. seadus § 30 seda käsib.-
ei hakkaks wabandama, et neil oma am-
saab neile seega teada antud, et Ülewaatja
ka saawad nemad siin ringkirjas lühidelt
peawad kirjutama:
kõik asjad üleskirjutud, mis kohtus saawad
ja aasta mill kohut saanud peetud, ülespan-
kohtu liikmed koos olid. Ärgo sündigo aga
kohtu asjade seletust oma nimed allakirju-
kohas ette tuleb, waid see allakirjutamine
digo protokolli lõpus. Kohtu ülekuula.
dud, mitte aga nõnda, et need asjad, mis selle
suurema tähtedega kirjutud, et nad paremi-
kuulamist toimetawad, hästi tähele, et iga-
saaks ülespandud, kellel kohtu ees tegemist
kätte protokolli ärakirjad, kus küll kohto
ei ole, kust linnast, wallast, ehk külast,
ja ilma aegust kirjade wahetust ette tulla.
Weel suurem aga on see wiga, kui näituseks ühes proto-
N. N. wilja ära ja said trahwitud igamees 20 ehk 30
nimi ehk kui paljo neid poissa ehk mehi on olnud,
wi raha on wasto wõetud. Mill wiisil saab nüüd nii
selle üle aru andma. Kaa saab kohtu üle kuula-
ühes joones edasi kirjutatud, nõnda, et paljo aega
leida. Seepärast pango walla kirjutajad seda tähe-
nii pilk, kui tahes, ikka poolest reast peawad peale
ja selgem olema ja tema läbi waatamine paljo
saago kriips alla tõmmatud. Kui kohtu poolt
tusse parema poole tähenduste tarwis tühjaks jäetud,
ülespandud, kui üks kohtu otsus on täidetud. Ülepea saaga
aru saada, nii samuti saago kaa mõistmise juures
ja kui wõimalik saago kaa seaduse §§ juure lisatud.
see kohtu otsus on saanud kuulutatud ja kas kohta
b, Wälja walmistud kirjade raamatu kohta tuleb
kellest arwata on, et neid edespidi ehk weel tarwis
tud. - Mõned weikemad kirjad, kohtusse kutsmi-
Iga ükslane kiri saago wäljawalmistud kirjade
jast allakirjutud seda mööda kelle poolest kiri
See muudatus saago ise äranis tähele pandud.
e. Sissetulnud kirjade raamat (Laua-reegister)
warsti muretsetud. Sesse raamatusse peawad kõik
ja numbri all, milla nad sisse tulnud - lühidalt
tarwis trükitud lehed näitawad. Kaa ringkirjad
tud.-
d, Sissetulnud kirjad saago hoolega alles hoi-
käige wiisil kokko seatud, et igal ajal wõib leida
pärast wõiks iga aasta käigule ühe reegistri
e, Ringkirjad, mis waldatesse tulewad
kirjutajatest sõna sõnalt üleskirjutatud, sest
koppikaga; ütlemata aga on jäänud, mis kellegi
kaa sedagi ei ole üles pandud kui paljo trah-
sugusel korral trahwiraha sisse wõetud, ehk
raamatud riwi teerima ja suurema kohtule
mine ja mõistmine mitmest kirjutajast
ära kulub enne kui kohtumõistmist wõib üles
le, et nemad igakord kohtumõistmise olgo ta
hakkama; seeläbi saab protokolliraamat pal-
hõlpsam. Selle sõnale kohus mõistis
on termin antud, saago se protokolli raama-
ruumi sisse ülespandud, niisamuti saago sina
protokoll nõnda kirjutud, et sellest igamees wõib
ööldud, mis põhjusel see mõistmine on tehtud
Protokolli lõppul saago üles tahendatud, millal
käijad suuremat kohut wõiwad nõuuda.
aga nõnda paljo öölda, et kõik kohtu kirjad
on, - peawad sõna sõnalt saama sisse kirju-
sed j.n.e. wõiwad lühendatud saada.-
raamatus kohtu peawanemast ehk Tallita-
on wälja läinud.
kus see raamat juhtub puuduma, saago ta
sisse tulnud kirjad järgi mööda kuu pääwa
saama sisse kirjutud, nõnda kui selle raamatu
saago selle raamatusse täielikult wälja kirjo-
tud, numbri järel kokko pandud ja aasta
mis tarwis on. - Kergema ülesleidmise
juure kirjutada.
saago sisse tulnud kirjade raamatusse
et sageduste Tallitaja ehv. kohtu peawa-
Kirja No ja
kiri kirja
4116.
Haken-
rihtri
2 Septembr
Hakenrihtri kohtu ringkiri.
I Kõik Simuna kihelkonna Tallitajad saawad sellega
kindlat käsku ise puudumata 24mal Septembril k. p.
enne lõunat Rakwere Sõawäe kommissioni koh-
tusse minna kus nimetud pääwal ühe surnud,
kommissioni liikme asemele üks uus liige tuleb
walida.-
II. Tuletan Tallitajatele uueste meele ja annan
kindlat käsku, et nemad, mis tänini sagedaste tege-
mata on jäänud, iga kord hobuse - ja muu suure-
mate warguste üle mis nende waldades juhtuwad,
tulekahjude, äkkilise ehk õnnetuma surma ja
muu iseäranis juhtumiste üle mulle wiibi -
mata kirjaga peawad teadust andma, Warguste
ja muu süüasjade üle aga täielikult protokolli
üles wõtta, kus kõik maha jäänud lõhkumise ja war-
guse märgid selgeste peawad ülespandud saama, -
niisamuti ka warastud asjade hinnad.- Lõhkumise
(ja muu) warguste juures on weel iseäranis protokollis
tähendada, kas lõhutud hoone elumajaga ühekindla
hoowi pääl ja ühe kattuse all seisab, ehk kui paljo
sülda lõhutud hoone elumajast eemal on kas elu-
majast otse üks uks lõhutud hoonesse käib j.n.e.
III Saawad Tallitajad kindlat käsku selle üle kan-
geste walwada, et pileti peale lastud ehk majalt sisse
tulnud soldatid igakord, kui nemad walda on jõudnud.
kohe wiibimatta oma piletitega seie tulewad ja siit
aga siiski pileti soldatidel ilma siit antud tunnistuseta
omas waldas elada lubawad, siis saawad nemad minu
poolt kõwa trahwi alla wõetud.
II. Saawad Tallitajad ja walla kohtud sellega käsku, mitte
ühe kirja sees mitmede asjade üle teadust anda, waid
peab alati iga iseäranis asja kohta ka üks ise äianis
kiri walmistud saama.
Kohtu mõistus.
Kubermangu seitungi ette 3.R.K.
Rõuge pania ja kihlk. kirjutaja 3 - 37 k.
palk.
Hakenrihtri polisei teenri palk. 2.- 50 K.
Kreis kohtu kõrwameeste palk. 3. - 30
Tallitaja palk. 10 -
Walla kirjutaja palk. 30 -
Kohtu wannema palk. 5 - "
Kõrwameeste palk. 2 - 50,
Postimehe palk 10 -
Kihelkonna kohtumeh. p.
7. 1 R. 37. K.
Tallitaja: K. Korjas x+x
Wollimehed: Kustas Einmann +++
2, Juhan Raus +++
3, Jakub Tamekond. +++
Kirjut: J Tamm.
Emmomäe kogukonna täies kogus
19 Detsembril 1887.
Tallitaja käsu peale oli ute wolimeeste
arwamise pärast, sanud täis walla kogu
kokku kutsutud, siis said siin alamal nime
tud mehed rohkema hälte läbi wolimees-
teks arwatud.
Wannad wolimehed said tagasi
arwatud: Juhan Raus 19. hälega
2, Kustas Einmann 14 "
Ueks wolimeheks: Jakub Tamekand 14 "
Tallit. K. Korjas +++
Kirjot: JTamm
Emmomäe valla wolimeeste kogus
20mal Märtsil 1887.
Tallitaja käsu peale olid woli-
mehed koos, ja sai Magasi wil-
ja wäljalaenamise pärast nõu
peetud, ja läbi räägitud, kui
paliu wõib kellegile walla li-
getele wäljalaenata.-
Siis paluwad wolimehed Kei-
serliku kihelkonna kohtu käest
luba meie Magasini uksed.
lahti teha, ja märaseiwad kui
paliu iga ühele wõib kuu
peale laenata.
1. Peremeestele lubati kuu peale
4. Tsetwerik Rukid, 4 Tsetw. Odre
ja 4 Tsetw. kaeru.
2 Wabatikudele saab kuu peale
1 Tsetwerik Rukid ja 1 Tsetw Odre.
3. Jakub Tammekand.
Emmomäe walla wolimeeste kogus.
20mal Märtsil 1887a.
Tänasel pääwal oli meie täis
wolimeeste kogu Tallitaja käsu
peal koos ja sai nõu peetud
ue kohtu maea ehituse pärast
ja läbiräägitud, kuidas wõiks ta
ehitud saada.-
Et meie wald wäga weike ja
kõik talukohad müüdud on, ka
ei ole meie walla krundis nii
sugust pasliku maa tüki leida
kus teda wõiks ehitada, ja teiseks
ei ole ka wallal omal wõimalik
selle maa material saada, ega
üksi seda maa edespidi üles-
pidada.-
Siis palus wolimeeste kogu mõi-
sa herra käest seda kohtu maea
aset ja ehituse material anda,
kas Emmomäe ehk Lasnurme
maa peale, et siis oleks meie
ehitanud teda kahe walla
peale kokku, ja kahe wallaga
oleks ka pärast see maa ker-
gem üles pidada. Seepärast
soowib meie wolimeeste kogu
nem kellesse asi puutub, kodugi ei ole ja tarwilised asjad
Ring kirjad saago nii ruttu kui wõimalik edasi saadetud.
f, Walla kassa raamatud ei saa mitte igalpool
on mõnes wallas see laituse wäärt pruuk, et üks ehk
ja läinud summad üles kirjutatud. See läbi wõiks peagi
andmised kirjutamata jääwad
g, Magasi kassa raamatud, mis nüüd wiimast
peetud. Walla Tallitajad ehk walla kirjutajad pea-
Märtsi kuu kohtu pääwal kihelkonna
h, Magasi laeka intressi paberid saago
hoida on Kõige hiljem Martsi kuus Kredit kassas
teada. Tallitajad peawad aga omale kihelkonna
wis wiima, sest et muido neid laeka paberid mit-
i, Magasi konto raamatud niisama ka
wad ette kirjutatud munstri järele peetud.
k)
Igas walla kohtus olgu Eestimaa Talurahwa
seadus aast, 1866.- Kogokonna kohtu seadus
1856. a kinnitatud Eesti maa Talurahwa sea-
mis 1882 sai wälja antud, - on kokko pandud:
nüüd kus wallawalitsused ise omad soldatide
Kus mõned neist ülemal tähentatud seadustest
malt muretsema.-
l, Ammetmeeste walimise kohta saab meele
dust mööda saaks ette wõetud: Sagedaste on selle
walimise juures mitte kõik auusal kombel ei saa
waim on walitsemas, kellel see tagajärg on, et
peale koguni ei kõlbaks ja wallale suureks kah-
tema muutmistega a, 6, j.n.e. / 29. Ammetmeeste
et kogokonna täiskogu neid §6 juhatust möö-
Wiimaks tuletan wallakirjutajatele meele,
tutwaks teha, sest just seeläbi kui seaduse raamatu
mad eksitused kohtu mõistmiste juures ette.
peale ammetisse seatud, ei wõi mitte loota, et
tallituse ühtlaisi kaa oma pere koha üles pidu
temal selle läbi mitte teadmata ei jäeks.
nõnda wiisi peetud, kui tarwis oleks. Nimelt
paar korda saawad aastas sissetulnud ja wäl-
juhtuda, et mõned sisewõtmised ehk wälja
ajal said sisse seatud saago niisama korras
wad need magasi kassaraamatud.
kohtus ette kohto näitama.
neis waldades kus nad Tallitajate käes
ümberkirjutatud, nii kui see Tallitajatel juba
kohtust enne ühe tunnistuse selletar-
te ei saa magasi laeka nime peale kirjotud.
walla waeste magasi raamat pea-
seadus aast. 1856, - Maakogukonna
aast, 1866 ja muud lisad, mis enamiste
duse raamatu lisas (sinine raamat)
ka sõa wäe kohuse seaduse raamat on.
kirjad peawad walmistama wäga tarwis.
puuduwad, need peawad omale neid war-
tuletud, et seda tallitust ükspäinis pea-
üle kaebtust olnud, et walla ammetmeeste
toimetatud, et peal sagedaste parteilik
mehed ammetisse pääwad pandud, kes selle
juks on. (Loe Maakogk. sead. § 8, 26, 28
walimise juures on iseäranis tähelepanna
da walib.-
et nemad püüaksid seadustega rohkem ennast
tundmine puudulik, tulewad kõige suure-
Walla ammetmeestest, kes aga 3 aasta
neil wõimalik oleks oma ammeti
damise kõrwal kaa seadusi uurida ja
Sissetulnu Mis lehe
kirja No: Külje all.
, ja kiri kirjade
Kuupääw raamatus
26 febr. Kiriko
1886 Wöörmündri
No: herra
28. - poolest.
Selle Tsirkuläri läbi annan kõige walla
Tallitajatele teada, et Jüri pääwa ümber
saawad kiriko teed parantatud ja nädal
enne pilluta mise wastu wõtmist saab
termin kiriko postis ülespandud.
Teed peawad hoolega hea kruusiga parandud s.
2, Walla Tallitajad ja kiriko wöörmündrid on
pärast üks raha korjamise arv teha
kui paljo adrade järele iga walla peale
maksu langeks, mis jälle maksja hingede
peale saaks jaotatud.-
Makso tuleb 1 1/4 R. adra peale selle järel
on siis Koila wallal 20 R. 40 k. maksta.
Seda raha wiige kewadise pea raha korjamise
ajal köstri isanda kätte kus kwitung saab
wastu antud.
Aprill
N: 212
Et ülewaataja kohus on teada saanud, et mõningates waldades
Tallitajad, Maa-kogukonna seaduse §§ 8, 11 ja 12 (aastast 1866
19 Webr k. s.p.) hoolimatta walla täitkogu koko kutsuwad kõigi
suguste asjade läbirääkimiseks, mis selle kogusse ei puutu ja
et Tallitajad seda, et nemad igakord niisuguseks walla kogu
kokko kutsumiseks peawad Ülewaatja kohtu poolest luba saanud
olema, - hoopis tähelepanemata jätwad ja ülepea need nimetud
seaduse punktid kaa selle poolest ei täida, et nemad wolikogu
otsused jäätud aja sees mõisa poolitseile teada ei anna.-
waata § 12 Maa-kog. säädus), siis annab Ülewaatja seega Tallita-
jattele kõwa käsko, et nemad edaspidi need seaduse määramised
suurema hoolega tähele paneksid.-
Teiseks saawad Tallitajad käsko kirja läbi Ülewaatja
kohtule warsti teada anda, mill nädala päewal ja
kui sagedaste kogukonna kohut saab peetud.
Kohtu mõistus.-
Pärnu linna vaestelaste kohtule.
Eesti vabariigi kodanikud
Jüri ja Helene Mürk'id
Meie abielus olevad Eesti vabariigi kodanikud
palume Pärnu linna vaeste-laste kohut, tütarlast
Lia-Erika Astoni sünd. 1 juuli 1930 a. Tema ema
Amanda Astoni nõusolekuga, adopteerida ja ümber
kirjutada meie nimele, keda meie võtame jäädavalt
enestele kasulapseks.
Asja tõenduseks lisame juurde, notar Hans
Tuksami tunnistuse, ülal nimetud lapse ema Aman-
da Astoni nõusoleku üle. (1930 a. juuli kuu 24 p.
Not registri Nr. 1880.)
Ja Nõmme Rahukiriku perekonnaseisu ametniku
õiendis lapse sünniregistri järele / 24 juuli 1930. N. 543.
Pärnus: 28/VII. 1930.
Pärnu.
Selle palvekirja juure lisatud
tunnistused olen tagasi saanud
12 aug 1930 a
H. Mürk
Pärnu Evang. Lutheruse usu
Ära kiri
Elisabeti koguduse
Perekonna tunnistus.
II. Pihtkond.
29 juulil 1930a.
Wäljavõte Pärnu Elisabeti kog. II. pihtkonna
N. 391.
Pärnus, Pühavaimu t. N23.
personaalraamatust.
Telefon N. 3-37.
Jüri Mürk. Jüri poeg on sündinud Põltsamaal
1894 a. 17 veebruaril ja laulatud Gatschinas 1920 a.
24 detsembril Helene Reinberg, Hansu t. kes on sün-
dinud Gatschinas 1897 a. 15 novembril
Lapsi sellest abi elust ei ole
Pärnu Elisabeti
ev. Luteri usu
kirik.
Ed. Soodla.
Perekonnaseisu ametniku eest
Pärnu linna Vaestelaste - Kohus
Pärnus, 4. III. 1931.a.
Saadud 5/III 1931 a.
Nr. 278
Pärnu Linna Vaestelaste Kohtule,
Kod. Anna Paulsen'i
V. Sepa tn. 1, Pärnus
palwe,
Käesolewaga pööran Vaestelaste Kohtu poole palwega,
määrata mind, Anna Mihkli tüt. Paulsen'i sünd. Linde,
oma poja, leitnant Karl Paulsen'i poja Charles Paulsen'i
sünd. 5. I. 1923.a., hooldajaks. Leitnant Karl Paulsen suri
7. juunil 1924.a. Narwas. Leinama jäid abikaasa
Dagmar ja poeg Charles. Kuna hiljem lesk abiellus
uuesti, siis määrati Charles'ile käemehed, kes aga
senini minu poja poja saatusest midagi pole hooli-
nud. Pärast teise mehe surma, saatis Charles'i ema
nüüdne Dagmar Matt, poja Charles'i minu juurde
kaswatada, põhjendusega, et temal käib ülejõu kolme
lapse kaswatamine ning nii esimeselt kui teiselt
mehelt pole temale mingit warandust järele
jäänud. Nüüd on Charles juba kolmandat aastat
minu hoole all ning tema lihane ema pole
teda senini ei moraalselt ega aineliselt toetanud,
palun sellepärast mind, Anna Paulsen'i määrata
Charlesi seaduslikuks hooldajaks. Ühtlasi paluksin
Charles'ile ka uusi käemehi määrata ja nimelt
Karl Linde`t, elukoht W. Sauga tn. 2 ja August
Tomberg'i elukoht V. Sepa tn. 3
Anna Paulsen
Mina allakirjutaja Amanda Aston aval-
dan käesolevaga oma nõusoleku minu tütre Lia-
Erika, sündinud 1 juulil 1930a., adopteerimiseks ja
ümberkirjutamiseks abielupaari Jüri ja Helene Mürk`i
nimele ja ütlen enese jäädavalt lahti igasugustest
õigustest ja nõudmistest selle lapse kohta
A. Aston.
1930 aasta juuli kuu 24 päeval Not. reg. N 1880.
Mina allakirjutaja, notar Hans Tuksam, kelle
kontor Nõmmel Jaama tän. 12, tõendan, et
eelseisva avalduse on oma käega alla kirjutanud
Eesti kodanik vallaline, Amanda Aston, kelle
asukoht Nõmme rinnalaste kodus ja kes esi-
tas oma isiku tõenduseks isikutunnistuse,
mis väljaantud Tallinna 2 jsk. pol. kom.
22 okt. 1928 a. N. 1197 all.
H. Tuksam
notar.
Notar Hans Tuksam
Nõmmel. K.
Pärnu linna Vaestelastekohtule
alaealise Charles Paulseni
eestkostja Anna Paulseni
eluk V. Sepa 1.
Pärnu linna Vaestelaste-Kohus
Saadud 12.4.1943 a.
Eestkostealune Charles Paulsen on
saanud täisealiseks ja võib nüüd ise-
seisvalt kaitsta oma huve
Sellepärast palun Vaestelastekohut
lõpetada käesolev eestkostetoimetus
ja vabastada mind ühes kaaseest-
kostjate Karl Linde ja August
Tombergiga eestkosteametist
Pärnus 12.4.43
A Paulsen.
Karl Mihkli p
Pärnu-Elisabeti kiriku raamatu järele on:
Karl Heinrich Aleksander Leppik, Johann Mathias'e poeg
Pärnus sünd. 21. septembril 1867a. - sai laulat. 5 sept. 1893a.
suri 17. juunil 1907a. -
abikaasa Adele, end. Rohde sünd. Pärnus 28. jaanuaril 1872a. -
lesk.
Sellest abielust on:
1. Hilda Amalie sünd. Pärnus 11 novembril 1893a. - astus abiellu
August Peterson' iga - lahut.
2. Martha Maria sünd. Pärnus 21 juunil 1895a. -
3. Ida Juliane sünd. Pärnus 2 veebr. 1898a. - neiu
4. Ilse Emilie Marie sünd. Pärnus 10 märtsil 1900a.- suri
16. veebr. 1906 a.
5. Karl Heinrich sünd. Pärnus 16. märtsil 1908a. - poissm.
Peale nimet: laste on Adele, end. Rohde`l väljaspool
abielu sünd. lapsed:
1. Voldemar Heinrich sünd. Pärnus 15 jaan. 1910a.
2. Johann Martin sünd. Pärnus 31 märtsil 1911 a. - suri 24 juulil-
1911a.
3. Pauline Vilhelmine sünd. Pärnus 28. juunil 1913a. - suri 5 aug.
Seda tõendab
Pärnu-Elisabeti kog. õpetaja.
N. 398
Pärnus 19 märtsil
Pärnus, 4. mail 1943. a.
Koos: Eesistuja, linnapea. W. Ernesaks
Sekretär E. Martensi juuresolekul kohus
arutas alaealise Charles Paulseni eestkoste
asjas eestkostja Anna Paulseni avaldust
12. aprillist s.a. eestkoste lõpetamiseks ja
pannes tähele, et Charles Paulsen on saa-
nud täisealiseks, et eestkostja Anna Paulsen
on eestkoostetava vanaema ja seega vaba
aruande kohustusest, Vaestelastekohus
otsustas
lõpetada Charles Paulseni eestkostmise
asjas alatud toimetus ja vabastada eest-
kostja Anna Paulsen ühes kaaseestkost-
jate Karl Linde ja August Tombergiga
ametist
Linnapea
Pärnus, 6 märtsil 1931 a.
Vaatas läbi Anna Paulseni palwe 4. märtsist
s.a surnud Karl Paulseni alaealise pojale
Charles, sünd 5 jaan. 1923 a. eestkostjaid nimetatud
ja tähelepannes, et palve põhjendatud, vaeste
lastekohus Otsustas: surnud Karl Paulseni
alaealise poja Charles Paulseni, sünd
5 jaan. 1923 a. peaeestkostjaks nimetada
lapse vanaema Anna Paulsen ja
kaaseestkostjateks Karl Linde
kelle elukoht W. Sepa tän N 2 ja
August Tomberg, elukoht W. Sepa
tän N 3.-
Otsus kuulutud
Pärnus, 20 augustil 1930 a.
vaatas läbi abielurahwas Jüri ja Helene Mürkide
palve 28 juulist 1930a Amanda Marie Astoni
väljaspoole abielu sündinud tütre Lia-Erika
Astoni, sünd 1 juunil 1930a. lapsedamiseks (adop
teerimiseks, nõusolu andmise asjas.
Tähelepannes, et lapse ema Amanda Aston
oma allkirjaga 24 juulist 1930 a, mis tõestatud
Nõmme notar Hans Tuksmani poolt samal
Kuupäewal not. reg. N 1880 all, annab oma
nõusolu oma alaealise tütre Lia-Erika adop-
teerimiseks ja ümberkirjutamiseks abielurahwas
Jüri ja Helene Mürkide nimele, et Pärnu Elisa-
beti koguduse II pihtkonna perekonnaseisu
ametniku tunnistuse läbi 29 juulist 1930a
N 391 on tõestatud, et abielurahwas Mürkidel
lapsi pole ja et selle lapsestamise vastu
seaduslikka takistusi ei ole, leiab vaestelate-
kohus, et lapsestamine sünnib alalalise
Lia-Erika Astoni huwides ja sellepärast
Anda oma nõusolu alalalise
Lia-Erika Astoni adopteerimiseks abi-
elurahwas Jüri ja Helene Mürkide
poolt, esitamiseks Viljandi Pärnu
Rahukogule.
Esimees linnapea
malt läbi mõtelda kõik küsimused. Püüame
siis tagantjärelegi valmiks saada sellele vaba-
dusele, mis suurelt osalt teenimata meile
revolutsjooni taevast on sülle kukkunud.
Üldpoliitilised küsimused tõrjuvad nüüd
lühemaks või pikemaks ajaks meie üliõpi-
laspoliitika tagapinnale. Silmnähtav
on seega nende kahe ala vahel. Meil ei
saa muidugi ette kuulutada, kuidas ku-
juneb tulevikus uue korra juures meie
üliõpilaste vaheline korraldus. Kuid ei
või kahelda, et teatavad tegurid sennises
ja sellepärast sennine arenemine mitte
ilma mõjuta ei jää tulevikus. Nii
tuleks ka nüüdki silmas pidada neid-
ülesandeid, mis sel alal meie üliõpilas-
konna ees seisavad.
Meie üliõpilaskonna sennised katsed