Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
12. augustil 1947.
"27" apr. 1946a.
näitusel
11.V.46
Aleksander Ridali,
Priidiku p. sünd.15. VIII, 1910.
Aadress: Voolu tän. 5-7
Nõmmel.
palve:
Palun mind vastu võtta ENSV Kunstnike
Liidu liikme-kandidaadiks.
Olen esinenud graafika alal 1938. aastast
alates pidevalt s.o. 8 aastat; igal aastal
vähemalt ühel esinduslikul näitusel - kokku
19 tööga. Esimene töö (38. aastal) kandis pealkirja:
"Eestlaste võitlus saksa ordurüütlitega". Viimne
töö ENSV Kunstnike Liidu "Jüriöö" näitusel
oli sama sisuline ja esitatud proovitrükina,
mida praegu veel viimistlen. Samaaegselt on
valmimas uusi töid eelseisvaks näituseks.
Samuti olen teinud terve rea portreid
Vene kuulsatest väejuhtidest nagu: Suvoorov´ist,
Kutuzov´ist, Nevski´st, pedagoog Ušinskist j.t.
Töötades joonistamisõpetajana T.Õ. Seminaris,
milline töökoormus kisub mind eemale paljudest
kunstilistest üritustest, tunnen eriti vajadust
sideme loomiseks ENSV Kunstnike Liiduga.
25. aprillil, 1946.a.
A. Ridali.
Valli Lember
Lember Valli (sünd 1921) on õppinud
Riigi Kunsttoostuskoolis  Tallinnas mille
lõpetas väga hääde tulemustega 1940 a.
Nõukogude esimesel aastal töötas ENSV
Kunstnike Kooperatiivi juures tööliikmena
täites edukalt ja korrektselt temale antud
tööülesandeid. Kunstihariduse täiendamiseks
jätkas õpinguid Tallinnas Kõrgemas Tarbe
kunstikoolis - millised õpingud oli sunnitud
katkestama 1942 a. poliitiliselt mitte
sobiva õpilasena - pealegi oli kooli tase
Saksa okupatsiooni ajal niivõrd alla käinud
et see noorele andele ei võimaldanud
midagi juurde õppida kunsti alal.
V. Lember töötas mitmesuguseil juhuslikel
eriala töödel - kuni Nõukogude voimu taasta-
miseni 1944. mil asus töötama 21 organiseerit.
ENSV Tarbekunstikeskuse dekoratiiv-kujundus
ateljees juhtiva tarbekunstnikuna. Osavottes
ta kõigist Tallinnas korraldatuist kunsti-
näitustest
Rakenduskunstniku tunnistus
Selle tunnistuse omanik Hildegard Karli tr. Undritz
õppis 1926 aasta sügisest kuni 1932 aasta kevadeni
Riigi Kunsttööstusekoolis ja lõpetas selle kooli
kuueaastase kursuse nahatöö-raamatuköite osakonnas
1932 aasta kevadel.
Riigi Kunsttööstusekooli seaduse Riigi Teataja 12-1929
§ 22 põhjal ja Riigi Kunsttööstusekooli õppenõukogu
otsusel omab Hildegard Undritz rakenduskunstniku
nime nahatöö-raamatuköite alal ja tähendatud
seaduse § 22 ettenähtud õigused.
Tunnistuste järgi on Hildegard Undritz Eesti
Riigi kodanik ja sündinud 1907 aasta 16 detsembril.
8. juunil 1932 a.
Direktor: Voldemar Päts ( allkiri)
No 198
Inspektor: A. Kilgas (allkiri)
Riigi Kunsttööstuskool H. (pitsat). Õppenõukogu liikmed: (allkirjad.
Õppenõukgu sekretär: (allkirjad)
14. veebr. 1947. a.
märkusi teha, korrale kutsuda, koosolekule waheaega-
sid määrata ja tarwilisel korral koosolekud lõpetada.
kui koosoleku jatkamine koosoljate ja pealtkuula-
jate ülespidamise läbi wõimatuks saab. Kui koos-
olekul korrarikkumisi pealtkuulajate poolt ette
tuleb, wõib juhataja publikumi koosoleku ruumist
lahkumist nõuda.
§ 20 Maakonna-nõukogu koosolekute protokolli kirjutab
nõukogu sekretar ehk tema abi.
Tähendus: Maakonna-nõukogu sekretas wõib
ka maakonna-walitsuse sekretariks olla.
§ 21. Iga koosoleku protokoll pandakse koosoleku-
ruumis kolmeks päewaks wälja. Selle aja jooksul
on nõukogul iikmetel õigus koosolekute otsuste
ja oma kõnede kohta märkusi ja parandusi
sisse anda.
§ 22. Kui kolme päewa jooksul protokolli kohta
protestisid sisseantud ei ole tunnistab juhatus
protokolli kinnitatuks. Juhatuse kohuseks on
protokolli sissetulnud märkuste kohutelt parandada.
§ 23. Üksikute küsimuste esialgseks läbiharutamiseks
wõib maakonna-nõukogu oma liikmetest komisjonisid
§ 24.
Maakonna nõukogul, kui ka tema komisjo.
nidel on õigus oma koosolekutele selletuste andmiseks
asjatundjaid kutsuda.
§ 25.
Nõukogu-liige, kes ilma mõjumata põhjusteta
kolme kuu jooksul koosolekutest ei ole osa wõtnud,
arwatakse nõukogu-liikmete hulgast wä: Tema
asemele astub järgmine kandidat nim irjast
mille järele lahkunud liige walitud
§ 14. Maakonna-nõukogu koosolekute ajast antakse awa-
likult teada. Liikmetele saadetakse nimelised kutsed ja
päewakord koju kätte.
§ 15 Maakonna-nõukogu koosoleku päewakorra seab
kokku maakonna. walitsus. Tema nõusolemiseta ei wõi
koosolekul asju otsustada, mis päewakorda ei ole
§ 16 Maakonna-walitsus wõtab asju päewakorda oma
algatusel ja walitsuse: kogukondliste ning seltskond.
liste asutuste nõukogu liikmete ettepanekul. Neid
ettepanekuid wõib maakonna-walitsusele ka nõu-
kogu juhatuse kaudu ära anda.
§17.
Maakonna-nõukogu otsused tehtakse lihtsa hääle-
enamusega, lahtisel hääletamisel, kui üksikud liik-
med salajast hääletamist ei nõna.
Tähendus 1. Üksikute nõukogu-liikmete wolitus-
te tühjakstunnistamisteks ja ametis olewate isikute
wastutuselewõtmiseks on kõigi nõukogu-liikmete 2/3
hääleenamust tarwis.
Tähendus 2. Nõukogu juhatuse ja maakonna-
walitsuse liikmete walimised ametnikude wastu-
tusele wõtmine, palga suuruse ning abirahade
määramine üksikutele isikutele ja nõukogu
liikmete wolituste tühjakstunnistamine sünnib salajasel
hääletamisel.
Maakonna-nõukogu koosolekut juhatab maakonna-
nõukogu esimees ehk tema abi. Nende mõlemi äraolekul
walib nõukogu oma keskelt koosoleku juhataja. Koos
oleku awab niisugustel kordadel koosolekul wiibiw
maakonna-walitsuse liige ehk kõige wanem koos-
olekul wiibiw nõukogu liige.
Korrapidamine maakonna nõukogu koosole
da, kahekord järele sõna ära wõtta, koosolijatele
§ 34. Maakonna-walitsuse asjaajamine jaotatakse tarwiduse
järele osakondadesse. Osakondade juhatajaks on maa-
konna-walitsuse liikmed, kelle otsekohesel juhatusel
maakonna-malitsuse palgalised ametnikud töötawad.
Tähendus. Üks maakonna-walitsuse liige wõib ka
mitud osakonda juhatada.
§ 35.
Osakondi wõiks järgmiseid asutada:
Üleüldiswalitsuseline/administratiwne/ osakond (üle-
2. Majandusosakond (eelarwe, maksud ja kohustused, laenud,
waranduste walitsemine, kogukondliste ettewõtete juh-
timine j.n.e.)
3. Haridusosakond.
4. Terwishoiu- ja weterinaarosakond.
5. Teede ja liikumiseabinõude osakond /teed, post, telefon,
hobuse-ja autojaamad j.n.e.)
6. Töö ja hoolekandeosakond,
7. Põllumajandus- ja toitlusosakond.
§ 36 Osakondade juhatajatel on ülesandeks omawalitsuse
majapidamiseharude asjaajamist korralda maakonna
nõukogu ja maakonna-walitsuse määruste järele
jookswaid asju iseseiswalt ajadas.
§ 37. Maakonna-walitsuse ametnikud määrab maakonna walitsa-
§ 38. Jookswate asjade ajamiseks peab maakonna walitsus
mitte wähem kui kord nädalas järjekorralised koosole-
kud. Nende koosolekute päewad määratakse maa-
konna-walitsuse poolt kindlaks ja antakse sellest
maakonnas üleüldiselt teada.
§ 39. Maakonna-walitsuse koosolekud on otsusewõimulised
kui nendest wähemalt kolm maakonna walitsuse
liiget osa wõtawad /esimees, tema abi ja sekretär hulka
arwatud/ Koosolekul peawad olema wähemalt. Kas
esimees, tema abi ehk sekretär. -
Nõukõgu-liikmed, kes maakonna walitsusesse ei ole
walitud, saawad oma ametikohuste täitmiste eest.
tasu maakonna, nõukogu määramise järele.
Nõukogu liikmed ei wõi maakonna-walitsuse
palgatud ametnikudeks olla ega maakonna. walitsu-
sega lepinguid teha. See kitsendus maksab ka nende
perekonnaliikmete kohta. Erandite üle otsustab maa-
konna-nõukogu oma üleüldisel koosolekul 2/3 hääleena-
musega.
Maakonna-walitsuse asjaajamist kontrolleerib
wisjonikomisjon, mis nõukogu-liikmete hulgast wa-
litakse. Rewisjonkomisjoni liikmete arwu määrab
nõukogu tarwiduse järele. Rewisjonkomisjonil on õigus
asjatundjaid oma töödest osa wõtma kutsuda ja rewi-
deerimist oma üksikute liikmete hooleks anda.
C. Maakonna-walitsuse korraldus ja asjaajamine.
§ 29.
Maakonna nõukogu täidesaatwaks organiks on
maakonna-walitsus, mille kandu kõik nõukogu asja-
ajamine läheb.
Maakonna-walitsuses on wähemalt kolm liiget
ja sekretar.
§ 31.
Maakonna-walitsuse liikmed ja sekretar walitakse
maakonna-nõukogu üleüldisel koosolekul.
Walituks tunnistatakse need kandidadid, kes üle
poole koosolijate nõukogu-liikmete häältest saanud.
Tähendus. Walida wõib ka neid kes mitte maakonna-
nõukogu liikmed ei ole. Maakonna- nõukogu
liikmetena on wiimastel nõukogu koosolekutel.
sõnaõigus.
§32. Maakonna-walitsuse liikmete wolitused kestawad
maakonna- nõukogu ümberwalimisteni.
§ 33. Maakonna-malitsuse liikmete hulgast määrab
Maakonna-nõukogu ühe maakonna-walitsuse
esimeheks ja teise tema abiks.
§ 7. Maakonna-nõukogu ajab kõiki tema wõimukonda
kuuluwaid asju oma üleüldistel koosolekutel ja
maakonna-walitsuse kaua...
Maakonna: nõukogu koosolekud on järjekorralised
ja erakorralised.
§ 9. Maakonna-nõukogu esimese järjekorralise
koosoleku kutsub kokku awamise koosolekul
walitud juhatus. Peale selle on maakonna- nõu-
kogu koosolekute kokkukutsujaks ja kokkutuleku
aja määrajaks maakonna-walitsus, mis
esimesel järjekorralisel koosolekul walitakse.
Maakonna nõukogu järjekorralisi koosolekuid
peetakse vähemalt kord igas weerandaastas.
Pühendus: Sügisesel järjekorralisel maakonna-
nõukogu koosolekul tuleb läbiwaatusele maakonna-
walitsuse poolt ettepantud eelarwe tulewa aasta
kohta. Eelarwe peab hiljemalt 1 nowembriks kin-
nilatud ja maakonna-walitsuse kandu Maa-
nõukogule edasiantud olema.
Kewadisel järjekorralisel koosolekul
waadatakse makonna-walitsuse aruanne läbi.
Maakonna-nõnkonna erakorralised koosolekud
kutsutakse kokku maakonna walitsuse poolt-
kas tema enese algatusel, wõi 1/3 nõukogu liikmete
ehk rewisionikomisjoni kirjaliku nõudmise peale.
Kahel wiimasel juhtumisel tuleb nõukogu
mitte hiljem kui nädala jooksul pärast nõudmise
maakonna-walitsusele äraandmist kokku kutsuda.
Maakonna nõukogu koosolek on otsusewõime-
line, kui wähemalt pool nõukogu-liikmetest koos.
Maakonna-nõukogu koosolekud on awalikud. Nen-
de kinniseks tunnistamiseks on 3/4 koosolejate hääle enamust
Maakonna-nõukogude kodukorra
eelnõu / Kolmandaks lugemiseks/
A. Maakonna-nõukogu awamine.
§ 1. Maakonna-nõukogu esimese koosoleku antene kokku
kubermangu-komissari poolt selleks määratud isik,
kes ka koosoleku awab mille järele kõige wanem
nõukogu liige koosolekud juhatama hakkab.
§ 2. Selle järele waatab maakonna-nõukogu oma
liikmete wolitused läbi.
§ 3. Peale wolituste läbiwaatamise walib nõukogu
omale juhatuse. Juhatuses on: esimees, tema abi,
§ 4. sekretär ja selle abi. Pärast juhatuse walimist
otsustab maakonna-nõukogu 30 Märtsil 1917a.
seaduse III jao § 11 põhjal, mis keeles maakonna-omawa-
litsuse asjaajamine sünnib.
B. Maakonna-nõukogu sisemine
korraldus ja asjaajamine.
Maakonna-nõukogu ajab kõiki maakonna-oma-
walitsusse puutumaid asju makswate seaduste
selle kodukorra ja Eesti Ajutise Maanõukogu maaruste
Maakonna-nõukogu on oma wõimukonna
piirides määrawaks asutuseks. Tema otsustamise
alla käiwad kõik maakonna-omawalitsusse.
puutuvad küsimused, täidesaatwate organide
wal. mine ja nende tegemuse järele walwamine.
§ 46.
Oma tegewuse eest saawad maakonna-walitsuse esimees
sekretar ja teised maakonna- walitsuse liikmed
kindlat palka maakonnanõukogu üleüldise
koosoleku otsuse järele. Palgamääramine sünnib
enne walimisi.
Maakonna-walitsuse ametnikude palgad
määrab maakanna nõukogu maakonna-walitsuse
ettepanekul.
§ 47.
Seda kodukorda täiendatakse Maanõukogu
poolt tema enese algatusel ehk maakonna-nõu-
kogude ettepanekul. Juhtumistel, mis selles kodu-
korras ei ole ette nähtud, toimetawad maakonna-
nõukogud Ajutise Walitsuse poolt antud meie
omawalitsuse maksmapanemise-seaduste põhjal.
§ 40. Koosolekud juhatab esimees ehk tema abi, kui nad mõle-
mad puuduwad, siis keegi maakonna-walitsuse liige, keda
koosolek selleks korraks walib. Koosolekust wõiwad maa-
konna-walitsuse lubaga ehk kutsel ka maakonna-
walitsuse ametnikud ja teised asja-tundjad osa wõtta.
§ 41
lihtsa hääletamisega. Lähewad hääled pooleks, tuleb
ettepanek tagasilükatuks arwata. Hääletamine sünnib
awalikult.
Tähendus. Ametnikude walimised peawad salajased.
olema, kui üksikud liikmed seda nõuawad.
§ 42. Maakonna valitsuse sekretar kirjutab maakonna-
walitsuse koosolekute protokollid ja juhatab kõike
maakonna-walitsuse kirjawahetust.
§ 43. Maakonna-walitsuse sisemise asjaajamise ja maa-
kohta walmistab maakonna walitsus iseäralise
juhatuskirja, mis selle järele maksma hakkab, kui
nõukogu ta läbiwaatab ja kinnitab.
§ 44
Maakonna walitsus tarwitab maakonna-omawalitsuse
kassa summasid nõukogu poolt heakskiidetud.
eelarwe piirides. Erakorralistel juhtumistel, kui
asi edasilükkamist ei kannata, wõib maakonna-
walitsus summasid nõukogu poolt enne kindlaks
määratud suuruses ka üle eelarve wälja anda. Wiima-
sed wäljaminekud tulewad aja nõukogule lähemal
koosolekul kinnitamiseks ette panna.
§ 45.
Eelarwe tulewa aasta kohta tuleb maakonna-
walitsuse poolt hiljemalt 15 oktobriks maakonna
nõukogule ette panna. Aruanded läinud aas-
ta kohta walmistab maakonna-walitsus-hil-
jemalt 1 mõrtsiks.
Tsirkuläri
peal tähen
tud kuu
pääw ja
Numer Nummer
Sirkuläri raamat
Tsirkuläär.
Jan. 31sel.
N283
Saare-Lääne Hakenrishtri poolt.
Kõik Saare-Läänemaa waldade
Talitajad saawad sellega käsku II poole
1883 a. pearaha wõlga ja see aasta I poole
pearaha sisse maksta, ja Rentei kwiitungid
mull kõige hiljem 23 Weebruaril s. a.
ette näidata.
See Tsirkuläär peawad Talitajad
wiibimatta edasi saatma, ja igaüks
paneb märk juure, et nähtud ja
mill saadetud.
Nähtud 6al Weebruaril
Talitaja: Jüri Ots.
Cirkuläri
Järje peal tähen-
Nummer
Tsirikulairi raamat Tagawere ja Widrukas
Tsirkolär
Kõige Nigula kihelkonna wallade
Talitajad
2. Okt. 16
Saawad sellega käsku, see aasta magasi aasta
arulehed ja Magasi raamatus tulewaks kohtu
pääwaks, mis Nowembri kuus peetud saab, seia tuua,
Kõik see aasta Magasi wilja laen peab senna
maale täieste maksetud olema ja ka endine wõlg
mis pärast Talitajad juba mullu siit poolt
käsku said, et pidi mööda läinud Märtsi-
kuuks s.a. sisse aetud saama.
Iga siamaale prugitawa magasi arolehe
juure peawad Talitajad siin juures pantud
muddeli järel ka weel üks teine leht juure
lisama ja kihelkonna kohtusse ette panema
See Tsirkulär peawad Talitajad wiibimata
Teejuhataja järel edasi saatma ja märk
Kohtuwanem: N. von Bagehufwudt
See Tsirkular on nähtud 22sel Oktoobri k.
p. ja edasi saadetud
Talitaja: Jüri Ots.-
Teise lehe külje pealt on leida see
mudel, mis Tsirkularis nimetud.-
kust tulnud
Tallinnast
23mal. 1874
No 395.
Tsirkulari ramat Taggawerre ja Widdruka walla ülle.
Eestimaa kubbermangu walla tallitajadele. Kroono wölgade
pärrast, mis 1867 ja 1868 laenuks andis. Kolme aasta peale
ilma intressita sai lubbatud. need armuanded kaitsesid
Tallurahwast oma warra pillamisse eest, ja aitasid
ilma häddata sedda rasket aega walja kannatada,
ja teggid sedda wiisi wöimalikuks, et Tallurahwas
järgmistest önnistud wilja kassudest täieliku kassu said
et se kubermangu waesuse eest hoitud sai, ja tallurahwa,
ellu järg nähtawa kossumisse sees on.
Need armunäitused Riigiwallitsuse poolt, peawad aga
nüüd ka tallurahwale pühhaks kihhutajaks ollema wöl-
gade pärrast, mis neil Riigiwallitsuse wastu on.
Sellepärrast kirjotan minna Tallitajadel ette, oma hole
alla antud tallukoguduste liikeid keigest jöust oma kohhuse
täitusele noomida, oma korda mööda tüddimatta selle
kässu täitmisse ülle walwada, mis neile seadust mööda
lubbatud on. 1) ülleülse pearaha maksud, mis 1874 keige
koguduste peale langewad, kiireste tassutud saawad, ja 2)
wöllad mis weel kogoduste sees Riigiwallitsuse wastu
leitakse, täiel ja puudumatta sisse aetud saawad.
Niggula
Kihekonna
kohtust, 4m
Augustil. 1874
No 69.
Kuberneri Herra Tsirkulairi kirjade No 1193, 1258, 1340,
1454, järele. saab koggokonna wallitsustele ülles antud.
1) Et Rekruti ostmisse kwitungid, mis siamaale pru-
gitawad olid, 10e Oktobri ku pääwast sadik s.a. ärra
kaduwad. 2) kogokonnaliikmedele, kes jubba 18 aastad
wannaks saanud, aga wäeteenistuse sisse kutsumise
wannumussest mitte weel ülle ei olle: Nendel Passid
nago need enne prugitawad olid, punnase lehtede anda
on, Passi peal peab aga se aasta pönalt ülles pandud
3) kui nende liikmedest, kes Rewisioni kirjus sisse kirjotud
on, ja wäeteenistuse sisse kutsumise wannumusses seisnud
kedagit ära surrema juhtub, et siis nende surma üle
kohtuliko tunnistuse tähte ei pärritu, waid tema sugu
laste susannatunnistuse peale ustud saab.
4) nende liikmedele, kes sisse kutsumise wannumuses
seiswad. ja ühe kogokonnast ehk Kubermangust teise
tahawad ennast laska ümber kirjotada: nendel wälja
minnemise sedelid kül anda wõib. sele juures Söawäe
teenistuse kohtu säädus. Art 119, 121. tähele panna on
Nigola
kihelkonna
kohtust. 17mal
Septembril
Tsirkulair Tagawerre ja Widdruka kogokonna ülle.
Nigola Kihelkonna walla Tallitajadele sadab kihelkonnas
kohhus: 1) Kuberneri Herra Tsirkulair kirjad No 1703 all, kellest
iga Tallitaja üks omale ärra wötma peab, ja selle ülle, et ta
seda kätte saanud, siis üks Kwitung sisse saatma.
2) Saadetakse need Kuberneri Herra lehed, mis iga walla
Tallitaja üks nendest wõtma peab, ja hooned mis walla ehk
kogokonna liikmede omad on: peale kirjutama, nagu seal ette
tähendud, ja need lehed siis kohe sia tagasi saatma.
3) On Kuberneri Herra kirja läbi. selle siitpoolt Tsirkulair kirja
4ma Augustist s.a. No 69 all. punkt 2 juure, kus seisab, et
kogokonna liikmed, kes 18 aastat wannaks saanud on, nendel
Passid punnase lehdede peal anda, ja passi peal nendel sisse
kutsumisse aeg selgeste ülles antud ollema peab, senna juure
tulleb weel lissada, mil aastal mis kuu sees, ja mil pääwal
temma sündind on. Kohtu Herra Friedrich v Gerner.
Kuberneri
kantseleist
27 August
No 1703
Eestimaa kubermangu walla Tallitajadele
Tsirkuläri kirja 23 Küündla kuu päwal. sel aastal No 395
läbi kirjotasin minna keige walla Tallitajatele ette, oma
hoole alla antud tallukogoduste liikeid keigest jöust
oma kohuse täitusele noomida, et need pearahha
maksmised kui need kroono poolest laenatud raha wibima-
ta sissemaksetakse, ja keige wõimusega, mis neile seadust
mööda lubatud on, täielt toimetada
Et nüüd wõeralt maalt olen tagasi tulnud, tuletan minna
Tsirkuläri kirri No 395 meele, ja kässin teist korda walla Talitajaid
sele isseäralise suure asja ülle walwada, ja keige oma wõimu-
sega hoolt kandma, et need pearaha maksud kiireste tassutud
ja need wölad mis weel kogoduste sees Riigi walitsuse wasto
leitakse, täielt ja puudumata sisse aetud saawad.
Eestimaa kuberneer. Kindral Major Keisri Herra oma saatja
Kihelkona
Kohtust: 12m
Octobril 1874
Kogokonna talitajadele 1) iga üks, kes mitte se nädal
se arru sia ei to, kui paljo honed walla, ehk walla
liikmede omandikud on, ja mitto nendest tulle asse-
korantsis pandud raha trahwi maksma peab.
2) Walla Seaduse järrel § 510. 511 talitajad peawad tegema
palju maksuarulissed liikmed iga waldas on, kui palju
krono ja walla maksud saawad sel aastal nende peal
jägatud. Peale seda koko arwatud, palju wanad wollad
on, ja kui paljo neist wölgadest, mis surma ehk wana-
duse läbi kadund on? Teiste liikmede peale pandud saab
3) Kui Magaski arrud edespidi saawad sia toodud, siis
kihelkonna kohus waatab sele peale, kas talitajad saawad
Kirja peal
ku päw ja
Cirkulair Taggawerre ja Widdruka Tallitajadel 1878.
4 Sel 12mal
1878. N1807
Cirkulair Hakenrihtri kohtust: Niggola kihelkonna
walla walitsustel.
Keige walla walitsustel saab pearaha rehknungid
ette pandud. 1) Kui paljo selle aasta 2 poolt, ja 2)
Kui paljo weel wanna wölga, ja 3) Kui palju
tulleb sel korral Renteries wälja, 20 protsentse
wanna wölla pealt: Taggaweres 106 Rubla 59 kop
selle aasta II poolt, ja 298 Rubla 34 kop weel wanna wölg
ja sel korral peab wälja maksma 166 Rubla.
Widdrukas 77 Rubla 61 kop selle aasta II poolt, ja
wanna wölga 298 Rubla 75 kop. ja sel korral peab
Rentereis wälja maksma 138 Rubla.
Ja 10mal Novembril s.a peab sama kwitungid ette
näidatud Hakewihtril: O v Kursell.
On nähtud sel 20mal Septembril s.a, ja tähel pandud.
Kirja peal ku
pääw ja Nr.
Cirkulair Taggawerre ja Widdruka Tallitajadel 1879.
1879 aastal.
1 Sel 14mal
1879. N.357.
Hakenrihtri kohtu poolt antakse keige Niggola
Kihhelkonna walla Tallitajadel käsku. 1) Et pea-
wad 1879 a. Assekuransi rahha wälja maksma.
2) Pearaha 1878 2 pole summa järrel, mis
sügise wanna wöllaga kokko makseti, ja Jürri
algusel Kwitungid Hakenrihtril ette näitma.
O v Kursell.
On nähtud ja tähhel pandud sel 22sel Februar 1879.
Tallitaja Gustaw Spoonhols.
Sel 6mal
Aprilil
1879. No 16
Niggola kihelkonna kohtust walla walitsustel!
Kubbermango kohtu poolt antakse käsku, et walla
kohtule ülles andma.
1) Millal pearahha arru walla hingede peale
jäotadi. 2) igga kuus ülles andma, kui paljo raha
selle kuus walla pealt korjati, ja missugguse
Quitungi numbre all se rahha Renteise sisse
makseti, ja üks selletus sinna juure, mis wöi-
must walla wallitsus sinna juure pruukis; kui
ta sedda rahha maksjade käest kätte sai.
On nähtud sel 10 Aprilil 1879 ja selle kässu järrel
tehtud sel 5 mal Mail 1879.
Alla kirjotawad: Talitajad Gustaw Spoonhols.
Tackser: Jürri Liiwmann Widdruka.
Kirjotaja Kristoph Langerpaur.
kirja k. p.
NR / ja Nr!
Cirkulair Taggawerre ja Widdruka walla
3. Sel 15mal
No 866
Sare Läänema Hakenrihtri kohtu Cirkulair:-
Waldade Tallitajad sawad sellega käsku antud, wiibimatta
wanna pearahha ja selle aasta I pool, kui ka kroonu wilja
wõlga, sisse aeada, ja Kwitungid 20mal Maij ku päwal
Hakenrihtril ette näidatud, ja Tallitajad walwawad selle eest
et se käsk täidetud saab.
2) Peawad Tallitajad selle aasta ümberkirjotuse lehhed 20ma
Maij ku päwal seie tooma, ehk kui mitte ei olle
ümberkirjotuse olnud, siis nimmetud päwaks ülles
anda: Muidu on trahw 14 Rubla § 349 Tallurahwa seadu-
se järrel. Se Cirklair peawad Tallitajad wiibimatta eddasi
saatma, ja märki jure pannema et nähtud, ja eddasi sadetud.
On nähtud ja eddasi sadetud, ja need kässud tähhel pandud, sel
21sel Aprillil 1881: Allakirjotawad Tallitajad G. Sponhols
Jürri Liiwmann.
4. Sel 13mal
Mail 1881
No 1114
Saare Läänema Hakenrihtrist wälja antud!
I Surema kohtu käsu peale sawad kõik Tallitajad sellega käsku:
Kui rõuge haigus waldas on, siis wibimatta Hakenrihtril üles
anda, ja igga 2 näddala pärrast Hakenrihtril kirjutada,
kui palju on rõuges haigeks jänud, kui paljo terweks sanud, ja
kui paljo on surnud.
III Sawad Tallitajad käsku teine pool lehhe peal ülles pandud wõlgu
jänud kortlikambri rahad 4 näddali aial sisse aiada ja Tallina
kortli kambris ärra maksta, ja kwitungid kõige hiljemast 17mal
Juni ku päwal s.a Hakenrihtil ette näidata.-
On tähel pandud sel 22sel Mail 1881: Ei olle selle kässu järrel tehhu
Tallitajad: Gustaw Sponhols
Jürri Liiwmann
5. Sel 29mal
No 2682.
Sare Läänema Hakenrihtri kohtust: Walla Tallitajatele!
On kuulda et mitmes waldas rõuge haigus liikumas on.
sellepärrast annan minna kreistohtri kässu peale keige
Tallitajadel käsku sellega. Keige wäikese lastele wibimatta
weel enne kewwadet lasta rõuged panna, kes ep olle weel
sanud; ja ka wanna innimestel. Kes rõuge haigede liggi
ellawad peab Tohtri kässu peale rõuged pandud saama.
Ja Tallitajad wastawad selle eest- et se käsk täidetud saab
Kui rõuged liikumas peab Tallitaja wibimatta mul seie
ülles anda iga 8 päwa pärrast. Kui paljo on rõuges
haigeks jänud, kui paljo on neist terweks sanud.
Sistetulnud
Nr kirja k. p.
walitsustel, ja kohtul 1882 aastal.
1 Sel 15mal
Niggola kihelkonna kohtust!
Keik Walla Tallitajad sawad käsku 5mal Februari
ku päwaks sisse anda:
Maggaski ramat ja arru leht,
Walla Laeka ramat ja arru leht,
Wollimeeste Protokoll, kus sees Tallitaja arru and-
minne täielikkult ülles pandud peab ollema,
sest enne ei wõi ued ametmehed seatud saada.
On nähtud ja tähhel pandud sel 19mal Januaril 1882
Alla kirjotawad Tallitajad:
Gustaw Sponhols.
Kirja Ku pä
ja Number
Cirklair Taggawerre ja Widdruka walla walitsustel.
Sel 11mal
N 792.
Hakenrihtri kohtu Herra poolt antakse keige Niggo-
la kihhelkonna walla Tallitajadel käsku: Et peawad 5 mal
Maij ku päwal s. a. Söeawäe kohtu komissioni kokko
tullema: Negruti sisse kutsumise kirjade pärrast, ja
kellel weel need sisse kutsumise kirjad sisse wimata,
et need sel nimetud päwal ka sawad sisse antud
Hakenrihter O v Kursell.
On nähtud sel 18mal Aprilil 1879. Ja saab selle kässu järel
tehtud: Tallitajad Gustaw Sponhols, Jürri Liiwman.
4 Sel 19mal
April 1879
Nr 852
Hakenrihtri kohtu Herra poolt antakse keige Nigola
kihelkonna walla Tallitajadel käsku: Et peawad Maan-
deed sillotama, ja trumid parrandama; ja Wersta
postid pannema, kus wägga sandid on.-
7mal Maij ku päwal Hakenihter wöttab Sillad wasto.
On nähtud 25mal Aprilil s. a. ja saab selle kässu järel
tehtud üllemal nimetud päwaks. Talitajad Gustaw Spoonholt
Jürri Liiwman
5 Sel 12mal
Niggola kihelkonna kogokonna wallitustele
ja kogokonna kohtudele!
Et wallast antud passidega innimestel mönnes
kohhas, kus kohtu ametnikud, ja mõnned kellese
se puutus, Maa keele mitte luggeda ei oskand,
tulli on tulnud, ja nemad sellegipärrast et neil
õiged passid olid, on ilma asjata kimbutud.
Siis on Üllema walitsuse polest seatud: et selle aeast
sadik eestullewad passid, mis walla politsei peale
maakeele weel wälja antakse, peawad selle wenne
keele trükkitud pole peale ka wenne keele wälja kirjotud
saama. Teiseks on Keiserlikko Kreiskohtu polest
kirri tulnud, kelle läbbi uueste jälle kõwwaste kinni-
tud saab, et kogokonna kohtude ramatud, truiste, selges-
te, ja ette kirjotud wisi järrel, ja mõistlikkult kirjo-
tud saama peawad, kohtu piddamise kaebajaid ja
Ku pääw ja
Cirkulair Taggawere ja Widdruka walla walitsustel.
tunnistajaid. Kaebtuse allused selgeste ja hästi järel
kuulata, kohtu selletused ja otsused täieste ja selgeste ülles
wötta, seaduse Art kelle järel kohtu otsused tehhakse, senna
jure ülles panna, igga kohtu asjad järrele tähendud sead §§
järrel läbbi katsuda, tunnistajad kes seaduse järrele
tunnistajaks kolwawad, õigusele noomida, tunnistused
ülles võtta, pärrast tunnistuse ülles wõtmist sedda neile
ette luggeda, ja et se sündinud sedda Protokolli üles kirjotada.
Kihelkonnakohus annab kogokonna kohtudele käsku, eesseis-
wast hoolsaste tähel pannemiseks wötta.
Kihelkonnakohtu Herra et v Sihlmann.
On nähtud ja tähel pandud sel 17mal Mail 1879.
Talitajad ja kohtu wannem kirjotawad alla.-
Gustaw Spoonhols Taikfere
Jürri Siiwmann Widdruka
Kohtu wannem Ado Prik
Seli 13ma
Niggula kihelkonna kohtu Cirkulair!
Annab walla Tallitajadel käsku, et nemad
Maggaski ramatud ja arru lehhed 5 maks
Decembri ku päwaks s. a seie kohtu murret-
sewad.
2) Et kui rõuge pannemine on ette teada antud
ja siis lapsed kes selle arrulised kous peawad olema.
On nähtud ja tähel pandud sel 28 Nowembril s.a.
ja eddasi sadetud.
Kirja tunnistuseks: Talitaja Gustaw Sponhols
Widdruka " Jürri Liiwmann.
kust kirri
tulnud 1877.
Tsirkulairi ramat Tagawerre ja Widdruka walla walitsustele.
Nigola kihel-
konna kohtust
5mal Julil 1877.
Nigola kihelkonna kogokonna kohtudele.
Körgema kohtu kirja järel annab kihelkonna kohhus üllemal
nimetud kohtudele ülles, et wallitseja Senati liige Oberpro-
cureur Staatsrath Baron von Stackelberg eddespiddi Eestimaa
kohtud läbi waatama tulleb, sellepärrast antakse kogokonna
kohtudele käsko endid selle tarwis walmis piddama.
Kihelkonna kohtu herra A. Schulmann. Notair J Kammerberg
kohtust. Sel
7 mal Decemb
1877 No 55.
Niggola kihelkonna kogokonna Talitajadel ja kohtudele.
Nimetud Talitajadel ja kohtudel antakse käsku 16ma
Decembri k. p. s. a seie kohtu tua. Magaski ramatud
ja Arro lehed. Walla laeka ramatud ja Arru lehed.
Wolimeeste Protokollid. Passide ramatud.
Kogokonna kohtu Protokollid ja Arru lehed.
Kauba kinnitamise ramat. Cirkulair ramat,
Tallurahwa seaduse ramat ja Maa kogokonna saad.
Sis tulnud kirjad kokko ommeldud.
II. Selsammal päwal peawad ka need jägamise arru
lehed, mis Eestima Tallurahwa seadus. Art 510 ja 511
järel iga aasta siin kinnitud sama peawad, ettenäitatud
sama.
III. Seestpooltse rigi-Talitaja Ministri herra nudmise läbi
on Kuberneri herra käsku annud, et Tallitajad Magaski
wannad wöllad sisse korjama peawad, ja saab se läbi
nendel käsku antud seda Ministri herra nõudmist hole-
ga täita, ja selle ülle keige iljemalt 1.sel Februari k.p.
1878 se arru seie sisse anda, ja kui peaks mõnned weel
tassumata jääma, siis selle ülle selged arru andma,
miks pärrast need sisse korjamatta jäänud.
Kihelkonna kohtu herra: A v Schulmann.
Notair Joh Kammerberg.
Möda läinud ja ei olle õigel aeal sedda käsku
Pirkulain Tagawerre ja Widdruha walla Tallitajadel.
1 Hakenriht
Kohtust sel
18.Januar
1878. No 1951.
Nigola kihelkonna Tallitajadel
Kuberneri poolt wälja antud 25mal Januaril 1878
Kässu järrel peawad walla Tallitajad sedda kroonu
wölga sisse korjama, mis 1868 ja 1869 kroonu kääst
laenuks wöeti: Tagawerre walla peal weel sest
päwast 1272 Rubla 50 kopik.
Ja Widdruka walla peal weel Rubla kopik.
Ja se peab ollema 16maks Februariks Rentereis wälja
maksetud, ja Kwitungid Hakenrihtril ettenäidatud.
Hakenrihter O v Kursell.- Hapsal.
Hakemiht
kohtust, sel
15 Februar
1878. No
Nigola kihelkonna walla Tallitajadel.
Keik kogokonna wallitsused sawad sellega ülles
ärratud: Et peawad pearahha kokko korjama, ja ka
wanna wöllast 1877. 2 poolt wähemaks maksma.
wälja maksma, ja Kwitungid selle Februari kuus
s. a. ette näitama: Hakenrihter O v Kursell.-
3 sel 6mal
1878. No 26
Niggola kihelkonna kohhus annab keige kogokonna
Tallitajadele käsku: Ühhe kubberneri herra kirja järel
23mal Märtsil s. a. No 538 al. et walla walitsused
ruttuste seie ülles anda, kui paljo hingesid: Meeste ja
Naesterahwast igga Mõisa ja walla kruntis praegust
ellawad.
1) Mõisnikude seltsist: Meeste Naeste hinged
2) Literatid: " "
3) Linna Bürgerid " " "
4) Priirahwa - " "
5) Tallupoia
6) Walla Maa peal " " "
Ühte kokko " " "
Kihelkonna kohtu sekretair Joh. Kammerberg.
Nähtud sel 7mal Aprilil 1878. ja selle järel tehtud
15mal Aprilil 1878: Talitajad G. Koch. Ado Prik
Numb Sisse tulnud
järg kirju peal
k.p ja Nr.
Cirkulair Taggawerre ja Widdruka
Sel 30mal
1880. No 2776.
Sare Läänema Hakenrihtri kohtu Cirkulair!
Keige Niggola kihelkonna walla wallitsustel!
Kubberneri Herra kässu peale, sawad Tallitajad käsku
se postiga saadetud Tallitajade kätte antud trükkitud
juhhatus kronu meestel, kes hawatude heäks sawad Aleksandr
komiteest kaitsmist palluwad: Kohtu Maeas ühhe nähtawa
kohha peal ülles ripputada, ja hawatude Soldatitel, kel
õigus panksioni saada, juhhatada, kelle jure naad
omma palwe kirjad peawad saatma, ja neile ka keik wõi-
malik abbi anda. Hakenrihter Baggenhuffwudt.
on nähtud ja tähel pandud sel 13mal Decembril 1880.
Tallitajad: Gustaw Spoonhols XXX Jürri Liiwman +++
Decembri
No 2860.
Sare Läänema Hakenrihti kohtu Cirkulair!
Keige Niggola kihelkonna Tallitajadel!
1) Et tulle kahjud saggedaste ette tullewad, sawad
Tallitajad käsku. Kubberneri Härra kässu peale, selle-
peale truwiste waadata, et keik ellumaea tulle asjad,
ja korsnad kindlaste tehtud, ja korrapärrast arritud
saawad. ja keik tulle kahjo nõud ja riistad Majades
hoitud saawad.
2) Saawad Tallitajad käsku wibimatta ued Assekuransi
lehed walmistada: Kiwwi hoonede eest saab 1/2 % asse-
kurantsi arwatud, ja pu hoonede eest 1 %, rehhed,
saunad ja seppapaid, kui kiwwi 1 %, kui pu 2%.
Need ued Assekurantsi lehed peawad Tallitajad
weel wanna aasta sees keikse hiljemaks 29mal selle
ku päwal seie tooma ehk ülles andma et ei olle
hooned assekurantsi all; kos nimmetud päwaks ülles ei
anna et ei olle, egga lehhed seia ei too, saab Tahwet
järrel saadetud, ja Tallitaja langeb trahwi alla.
Hakenrihter Baggouhffwudt.
On tähel pandud sel 16mal Decembril 1880.
ja saab selle kässu järel tehtud.
Tallitajad: Taggawere Gustaw Spoonhols
Widdruka Jürri Liiwmann.
Numb kirju k. pä
järg ja Nr
walla wallitsustel 1881.
Sel 22sel
M" Saare Läänema Hakenrihtrist! Sawad kogokonna
walitsused käsku: 1) Hakenrihtri Soldati rahad, mis waldadest
maksta tuleb: ja Maawalla kuulutaja rahad. nisamoti ka tulle
kahjo kassa rahade nende kogokonna honete ette, mis kronu
tullekassase on ülles wõetud: Selleks 11maks Februariks 1881
siin sisse maksa. 2) Sadan siin jures igga wallale ühhe
juhatus kirju selle ülle kätte, kuida wiisi kronu mehhed,
kes Sõa aial hawatud sanud: Alleksandri komidest en-
dele wõibad awitust nõuda. Se juhatus kirri peab
igga kogokonna Maeas igga ühele nähtawas kohhas
nenda wiisi ülles löödud saama, et igga üks kellese
se pudub; sedda seal wõib isse luggeda.-
3) Antko Tallitajad wälja tenind ja pilleti peale
lastud Soldatidele teada, kes pimmedad ehk silmadega
haiged on, et 5 mal Martsis on Hapsalus üks kronu Tohter
ehk kes ka muido wiggased on; peawad keige iljemast 20ma
Februaril siin endid ülles andma; ja siis 4mal Martsis
kronu meeste kohtu sisse möldima. N. Baggeuhwutd
J. Liiwman
2. Sel 12mal
1881.N.
Sare Läänema Hakenrihtri kohtu Cirkulair Tallitajadele!
Tallitajad sawad sellega käsku, kõik meesterahwa hinged,
kes leritud Esmaspääw sel 16 selle ku päwal Niggula kirriko
wande ette saata, ja nende ülle üks leht, kus kõik
nimme järrel üllewel peawad ollema, silma pilk walmis-
tada ja pühhapääw sel 15mal selle ku päwal s.a kirriko
õppetaja herra kätte wiima; neid suggusid lehtu peawad
2 tükki ollema ühte moodi kirjotud.
2) Ka sawad Tallitajad käsku Moisadel ka kohhe teada anda,
et 16mal selle ku päwal, kõik riigi allamad kirriku meie suure
armulisse Keisri herra tru wande alla wõetakse.-
Tallitajad peawad Pitsar kirriko juure liggi wõtma, ja selle
Cirkulairi sisse, mäk pannema, et nähtud on, ja
Cirkulair mehhe kätte antama.
On nähtud sel 13mal Marts, ja eddasi sadetud, ja se käsk
sai 20mal Märtsi ku päwal 1881 täidetud.
Kirja tunnistuseks: Tallitajad Gustaw Spoonhols Taggawere
Jürri Liiwman Widdruk.
peal tähen-
järg pääw ja Nr
Tagawere ja Widruka walla Tsirkuläri raamat.
Kõige Nigola kihelk. wallade talita-
jad.
Mull on teada antud, et Veneusu talupoea-
de sisse kutsumise kirjade walla passide ja muu
kirjade sees on ära märgitud et naad muu
usku on. Peab saama kirjade sees wene
usu walla liikmetel, kui tarwis saama ööldud
et on wene usku.
Saab teada, antud, et seaduse järel need
liiso wõtmise kergitust saawad, kes enne
10 aastad lapse asemel wõitud ja õigel aeal
kohtu raamatusse on ülespandud kõik
need, aga kes peal 10 aastad wana ehk
siis kohtu kirja saawad pandud kui neil
nekrudi wanadus kätte tuleb, ei luba seadus
mitte liiso alt lahti ja ei saa siitpoolt
mitte kinnitud, waid kirjad tühjaks
Kohtuwanem: Bagehuffwudt.
Nähtud 18al küünla k. p. ja edasi saa-
Hakenrichtri Herra Tsirkulär
k. 20al
N: 609.
Tagaweres 119 kop ja Widrukas 98 kopik
3me nädala aeal ära maksta
Hakenrichter: F. v. Lueder
Juni 3al
1885 a.
No 1762.
Saare-Läänemaa Hakenrichtri
Herra, Tsirkoläär.
Suurema kohtu käsu peale on iga walla
kohtule üks Era kiri Sinati kohtu otsusest
15ma Märtsist s.a. No 3673 Tõnis Kütti asja pärast
saadetud, kus wastu walla kohtud kwiitungi
et on kätte saanud, wiibimatta peawad seia
saatma.- Ühtlase saab teada antud, et walla
kohtud otsuse täitmised weneusuliste Luteruse
kiriko maksude pärast seisma jättawad-
Tsirkuläär
peal täh-
Tagawere ja Widruka walla Tsirkulääti raamat.
6Aug.
Cirkulair.
Nr 2560
Kõige walla Talitjatele Riia ja Mitau
piiskopi Donati nõudmise ja Eestimaa
Kubermangu walitsuse peale 9ma Juulist s.a
saawad talitajad käsku, et kui õige usu
talupojad ühest kihelkonast teise Eestimaa
Kubermangu piires seiswa kihelkonda elama
lähawad ja 9al Juulil 1893a. kõrgest kinnitud
passi seaduse reeglite järele wälja minemise
sedelit saawad peawad talitajad kohaliku
õige uso preestritel üles andma, et maad uue
elu koha on wõtnud.
Nähtud 10al Augustil ja edasi saadetud
22 Aug.
Cirkulair
No 189.
Saare-Lääne maa walla talitajatel
annab kihelkonna kohusteada
Ria ja Mitau piiskopi Jonati nõudmise
ja Eestimaa Kubermangu walitsuse
kirja peal 9al Julil s.a. saawad tali
tajad käsku, et kui õigeusu talupo-
jad ühest kihelkona teise Eestimaa
Kubermangu piires seiswa kihelkonna
elama lahwad ja 9al Juulist 1863 a. kõrgest
kinnitud passi seaduse reeglite järel
wälja minemise sedel saawad, peawad
Tallitajad kohaliku õigeusu preestritel
üles andma, et naad uue elu koha on
wõtnud, ja wallast wälja läinud
Nähtud 21 Augustil 1885 a.
6 28 Okt
No 239.
Nigula kihelkonna kohtust walla walitsus
Kubermangu walitsuse Käsu järel
10ma Oktobri k. p. s.a. No 2415 all antakse
nimetud walla walitsustel kasku iga kogu konna
jaoks üks nende siin juures seiswa lehtedest
nende küsimiste peal selgeste ära täita ja 10ma
Now. kihelkona kohtu saata.-
Nähtud 5 Nowembril 1885 a
Tsirkulari ramat Tagawere ja Widdruka walla tarwis!
Eestimaa kub-
bermangu
Söawäekohuse
komissionist
5 Lehe k. p.
1875. No 243.
Keigedele maa walla wallitsustele.
Söawäekohuse seaduse 45 § mööda on ühhe mehhele, kes oma
wannaduse polest järsku ühhe wenna järgminne on, kes
sisse kutsumisse peale allawäeteenistuses seisab ehk sinna ärra
surnud on, perretarwituste kohta õigus antut, 3 manda jäutuse
kergitust taga nöuda. Peale sedda ei tulle 46ma § mööda, teis-
te seas, ka mitte need wäeallamad, kuiwamaa ehk merre wäe teenis-
tuses paigal on, mitte töötegia perreliikmette hulka arwata.
Sedda mööda on ühhel mehhel, kes 3 mandama jäutuse kergitusest
sowib ossa wõtta, kord ja kohus, ainu isse ennesele selle ülle tähte mur-
retseda, et tema wannem wend sissekutsumisse peale teenistuses seisab
ehk sinna ärra surnud on.
Et nüüd nende meestele, kes sissekutsumisse al seisawad, lugu
hölpsamaks saaks tehtud, seda sugu tähte kätte saada, on
Söawäeministri herraga ühes nõus, arwatud wõimalik ollema,
neile õigust lubbada, nimetud tähtede kättesamisse pärrast,
paiga maakonna wäe-päiliko palwele minna, kelle kohuseks
saab tehtud saama, selle asja ärratoimetamist kellega tarwis,
korra peale saata.
Eesseiswast saab kubermangu pealiko seadmist mööda.
keigide walla walitsustele teadust antud.
Ameti poolt tunnistuseks: kubermangu kohtu wanem Krüdemer.
kotust sel
6 Februaril
Keigile wala talitajade antakse käsku.
1) Wolimeeste kogod koko kutsuda, ja nendel ette
panna, et naad peawad iga kogo oma walast
ühe perremehe walitsema, kes peab 20mal Küün-
la ku pääwal Kirriko jure minnema kihelkonna
kohto kõrwameeste walimise tarwis
2) Wolimeestel ette panna, et naad peawad ued
wala kirjotajad kauplema, kes mitte koolmeistri
ameti sees ei olle; ja 3 nädala sees tänasest
pääwast seie kohtuse ules anda, kedda nad on
sele ameti jäuks kauplenud. Kes sele aial seda
mitte seie ülese ei anna, sele wala jäuks kihelkon
mõistab issi kirjotajaid.
3) Kihelkonna kohus annab teada, et 2 endist koolmeistrid.
Taibla Enok ja Krein wõttawad ennast sest ametist
lahti, ja lubbawad mitme waldade jäuks
kirjotaja ameti ende peale wõtta.
Nigola kihelkona kohtu Herra F v Gernet.
tulnud 1876.
29 Januar
Tagawerre walla Tallitajale antakse käsku-
1) Jürri Kingi waeste laste wöörmünder. Ado Lakma
2) Kasiko Ado ja Liso Lauri laste wöörmünder Juhan Nook
3) Jaan Lauti waeste laste wöörmünder. Rein Kasimir
23mal Küünla k. p. s. a. seie kihelkonna kohtu saata.
2) Widdruka walla Tallitajale antakse käsku, et peab
1) Juhan Birkenfeldi waeste laste wöörmünder Hindrik Birk
2) Jaan Birkenfeldi waeste laste wöörmünder. Gustav Peisman
3) Palliwerrest Hans Baumani laste wöörmünder Jürri Lindal
23mal Küünla k. p. s. a. seie kihelkonna kohtu ette saatma.
Nigola kihelkonna kohtu Herra F v Gernet.
Kohtust
29 Aprilis
Kogokonna walitsustele: Et pilleti peale lastud Solda-
tid, kes endid kogokondadesse on kohtade peale assutand
ja assutud kohtade pealt mönni kord ärra läind, mitt-
med wöllad tassumatta jätnud, ja ümber hulkudes
haigeks jänud, ja Lazarettidesse ülles wõetud saama
piddid, ja selle läbbi kogokondadele mitto kullo teind,
on Sisse poolse Rigi asjade toimetuse Ministerium
sedda seadnud: Et pilleti soldatid. Kui nad omma sea-
tud kohtade pealt passisi saama tullewad, enne wala
walitsuse poolest üks tunnistuse kirri senna ette näitma
peawad, et sellel nende aeati ärra minnemisse wasto ühtigi
keeldust ei olle. Nigola kihelkonna kohtu Herra F v Gernet.
Hakenrihtri
kohtust, sel 30
mal Aprilil
1876. No 819.
Keige kogokonna wallitsustele. Kui Maa kaitseja wäe mehhed, kes
punnase passi peal on, juhtuwad ärra surrema, siis peab walla-
walitsus sedda Hakenrihtri kohtule teada andma.-
2) Pilleti peale lastud Soldatid, kes rätseppa ehk kingiseppa tööd
oskawad tehha, wõiwad Dünaburgis krono mundri töömaes kassuliko
tenistust leida, kui tahtminne tahhab.-
3) Pilleti peale lastud Soldatitele ei saa eddespiddi Hakewihtri kohtu
poolt, mitte muido Passisi antud, kui neil ep olle omma walla
wallitsuste poolt lubba kirja Hakenrihtril ette näidata.-
Hakenrihter A v Clodt.
Cirkulari
Järje peal tähent.
kuu päwa
ja Nummer
Cirkulari raamat Tagawere ja Wedruka waldas
Jan. 25m
N 202
Hakenrichtri Cirkular annab Tallitajatele käsku
wana pearaha ja 1882 a. II poolt Kell maksmata
sisse ajada, 3me nädala aeal s.a. kõige hiljemalt
16 Febr. Hakenrichtril Kwitungi ette näidata, niisama
ka kroonuvilja wölg kell maksmata on.
II Saawad Tallitajad käsku Tõnu Saar ja Hans
Born kes 1881a. Tallinna prii hospidalis teeninud
taga nõuda, ja kui leida, siis wiibimatta
nende elukohta Hakenrichtri Herral üles anda
Alla kirjutud: 28 Jan. 1883.
Tallitajad: Jüri Ots Tagawere
do: Hans Kell Wedruka
Hakenrichtri Herra Cirkular annab käsku,
Febr. 12mal
No 335
Tallitajatelle et peawad 9mal Märtsi ku pääwal
Maawallakulutaja ja kogukonna maeade
Allakirjutatud: 21sel Febr. 1883.
Märts 23
Kihelkonna kohtu Cirkulair annab käsku
et Tallina Politsei walitsus selle üle kaebanud,
et kogukonna walitsused tihti linna Politzeid
paluwad, maakogukonna liikmete käest, kes linnas
elawad, nende wõlgu jäänud kogukonna maksusid
sisse korjata, seda tehes on Politzei walitsus leidnud
et nendel õiged passid käes on. Selle pärast saawad
kogukonna walitsused käsku, mitte muidu passi
anda kui nemad kõik endi maksud kõige selle ajal
pealt, kui kauaks pass antud, ette maksnud on
Kihelkonna kohtuwanema asemel: F. V. Lueder
Allakirjutud: 14al Aprillil
Tagawere & Wedruka
Cirkulair raamat.-
Tallitajad pääwad käsku, wiibimata postmaanted
No 659.
suured sõidu teed ja kirikuteed lahti kaewata
nii, et kahe jala paksune kord lund järele
jääb ja nii laialt et kolme hobusega
korwu lahkeste sõita wõib, kes hoolega
ei tee see Tallitaja langeb trahwi alla.
Tallitajad saawad käsku wana ja I pool s.a.
pearaha ja kroonu wilja wõlgu sisse ajada ja
Rentrei kwiitungid kõige hiljem 13. Aprillil mull
Tallitajad saawad käsku 1883 a. sisse-
kutsumise ärakirjad kõige hiljem 13 Aprillil
sisse wiia.
Hakenrichter: N. v. Baggehuffwudt.
Nigula kihelkonna kohtu Cirkulair
24al Now.
1883 a
Kõige Nigula kihelkonna kohtu ja walla walitsustele.
Nimetud kohtude ja walla walitsustele antakse käsku,
kõik kogukonna kohtude ja wallawalitsuste
Raamatud ja arulehed 13ma Dec k. p. seia kohtu
tuua:
Kohtu Protokollid ja arulehed.-
Laua register.-
Kaebakinnitamise raamat
Cirkulair raamat.
Sisse tulnud kirjad.
Seaduse raamatud.
Magaski ja walla laeka Raamatud ja Arulehed.
Wolimeeste Protokollid ja Passi raamatud.-
Sell pääwal peawad Tallitajad kihelkonna
kohtu Canzalei maksu 1883 a. kohta ühes mõisaga
Kwitungide wastu siin sisse maksma.-
Kihelkonna kohtuwanem: Baggehufwudt
Alla kirjutud 9al Dec. k. p. ja saadetud.-
kirja peal
Kup Numbr
Cirkulair Tagawere ja Widdruka walla walitsustel.
Sel 16mal
No 937.
Hakenrihtri kohtu poolt antakse keige Niggola kihel-
konna walla wallitsustel käsku! Et peawad 10mal Maij
ku päwal s.a. Hapsalu Söeawäe kohhuse Comisioni ette
endid ülles meldima.-
2) Tallitajad sawad käsku Kubberneri kulutuse peale pea-
wad Tallitajad igga aasta 15mal Januaril selle ülle
Kirriko Õppetajale üks arru kirri sisse andma, kes
wiisel aastal Nogrutidest pärris kroonu tenistuse
sisse on astunud.- Sest et õppetajadel sedda wägga
tarwis teada, kui mõnni lühikese aia peale wälja lastakse
ja tahab siin naest wõtta, ja õppetaja ei tea et ta on
kroonu tenistuses, ja et temal ei ole lubba tenistuse
aeal naest wötta. Hakenrihter A v Kursell.
On nähtud ja tähel pandud sel 26mal Aprilil 1880.
Tallitajad Gustaw Spoonhls Taikfer +++
Jürri Liiwman Widdruk XXX
2. Sel 8mal
Octobril
No 2277.
Saare Läenemaa Hakenrihtri kohtu läbbi antakse keige Saare
Läenema Tallitajadel käsku. 1) Kubberneri Herra kässu peal
saawad üllemal nimmetud Tallitajad käsku. Pearaha ni hästi
wanna wölg, kui ka selle aasta I pool, wibimatta sisse aeama
Hapsalus Renteis ärra maksma, ja Kwitung kaige iljemaks
28 Octobril s.a seie tua, kes teggematta jättab, saab Tallitaja
Kullu peale Tahwet palgatud. Tallitaja järrel sadetud: ja langeb
Tallitaja Trahwi alla: Nenda sammuti ka Kroono wilja wölg peab
tassutud saama, ja Kwitung mul nimmetud päwal ette näitatud
2.) Sawad üllemal nimmetud Tallitaja käsku, tagga nõuda, kus
walla al se Mihkel Engo, kes härja warguse pärrast kohtu al on.
üllewel on. ja kui teada, siis mul kohhe ülles anda.
Se Tsirkulär peawad Tallitajad wibimatta ratshoostega ühhe jurest
omma märk jure pannema.
Saare Läenema Hakenrihter. Baggehuwuht.
On nähtud ja Tähhel pandud, ja eddasi sadetud sel 20 mal
Octobril 1880.
Kirja tunnistuseks: Tallitajad Taggawerre Gustaw Spoonhols +++
Widdruka Jürri Liiwman
ku pääw
Cirkulair Tagawere ja Widdruka walla walitsustel 1880.
3. Sel 18mal
No 2363.
Saare Läänema Hakenrihtrist wälja antud:
1) Annab Tallitajadel käskus, et igga lumme sao
järel peawad teed holega lumme reggedega lahti aetud.
saama, ja post maande äärest pu aiad ärra wõtta.
Talwe teed selgeste ärra märgitud saama. Kui Tallitaja
sedda holetumal kombel toimetab: Kui selle ülle kaebtus
tõuseb, maksab 12 Rubla trahwi, ja Tahwet temma
kullu peale järrel sadetud.
2) Sawad Tallitajad käsku, ärra surnud Soldati Ado Ellbaki
sugulassed tagga nõuda, ja Hakenrihtril ülles anda.
Hakenrihter Baggehuffwudt.
On nähtud ja tähel pandud ja eddasi sadetud, sel 22 sel
Octobril 1880. Tallitaja Gustaw Spoonhols. +++
No 69
Niggota kihelkonna walla walitsustel!
Ühe seestpoolt rigi Ministriumi kässu, ja kubberneri
kirja järrel 3mal Nowembril s.a No 104 al antakse kõige
walla walitsustel käsku, ilma wibimatta seia ülles
anda: Kui paljo Talwe ja Sui wilju praego iggas
Maggaskis leida on. Kui so wilja seissus ehk mulse aasta
arrust wähenend, siis ülles anda mis pärrast se kahhanend
ja kas walla walitsused lootwad, et koggokonna liikmed selle
Maggaski ollewa wiljaga kunni tullewa lõikuseni läbi sawad.
Se Cirkulair peab läbi pääw ja öö eddasi sadetud saama ja
need üllemal pärritud arrud keige iljamalt 27 Nowmbri k.p.
seia ülles anda. Niggola kihelkonna kohtu Herra Baron Clodt.
on nähtud ja tähel pandud ja eddasi sadetud, sel 17mal
Novembril 1880. Tallitaja Gustaw Spoonhols. +++
Sel 28ma
No 78
Palliwerre Takser Widdruka ja Sellakülla wala
wallitsustel, ja koggokonna kohtudel antakse
käsku: omma walla wallitsuste, ja koggokonna
kohtu ramatud ja arru lehhed 19mal Decembri k.p
s. a seia kihhelkonna kohtu tua.
Selsammal pääwal saawad ka Passi rahhad wälja
maksetud. Kihelkonna kohtu Herra Baron Clodt.
On nähtud ja tähhel pandud ja eddasi saatud
sel 6mal Decembril 1880
Jürri Liiwmann Widdruk
Kust tulnud
Tsirkulari ramat Tagawerre ja Widdruka wala ülle.
Kindral kuberneri Herra käsku järel magasi asjo toimetama,
ja keige rohkem selle peale, et need korjawad, iga wala liikme käest.
a) keik ta magaski wölad, b) kassu toopid,
d) ja pea wilja kui se maksta on, e) ja mis surnudest
ehk waestest liikmedest, iga maksuarulisse liikme peale pandud saab.
kihelkond
1. Novem
Nimetatud kogukonna Talitajadele antakse käsku,
1) Eestima kuberneri herra Tsirkulari kirjad No 120, kellest
iga üks ühe omale ärra wötma peab.
2) Antakse Talitajadele käsko, oma kirjotajadega sia,
tulla, ja Magasi ramatud kaasa tua ja peawad seks
tullema selle 19 Nowembri ku pääwaks: Sellakülla. Kedika,
Auasto, Ugla, Orro, Sallaja, Saunja, 20maks selle Nowembri
ku päwaks: Rago, Taibla, Roosna, Kirrimeggi, Kirriko wald,
Palliwerre, Tagawere, Widdruka, Talitajad kirjotajadega.
3) Sellakülla, Sallaja, Saunja, Palliwerre, Taibla Talitajadel
weel üks kord käskus ülle kätte saadud kuberneri herra Tsirkuläri
No 1703 kwitung sia sisse anda.
4) Antakse käsku: Auasto. Sallaja Saunja Taibla Roosna ja
Kirrima Talitajad jägamisse arru sia lehtede peale ülles kirjotud,
sisse andma.
NB Need punkt 3 ja 4 al noutud tähed ja kirjad peawad Talitajad
siis sisse andma, kui nad Magasi ramatud sia toowad.
5) Saab Talitajadele käsku antud, et iga üks omas kogokonnas
ülles panneb, kui palju kodoloomi wiimaste kolme aastade
sees on huntidest ärra murtud, ja seda arru siis ühtlase sia ülles
andma. N. B. Nende tähtega 3 aasta sees murtud loomade hulk
peab iga aasta peal issiäranis ülles antud ollema.
6) Iga Talitaja saab siit kõrwast üks leht, kaebdusest Söawäe
kohuse asjade pärrast.
Eestima
Kubernerist
23 Octobril
No 120.
Keigede kogokondade Talitajadele. Ue wäe teenistuse järrel
peab iga nekruti kohtulinne mees, ennast isse aegsaste
möllima; sellepä kogokonnas ennam ei panne omma
kohta nekrutid wälja, ega wasta ennam selle eest.
On aga arwata, et mõnni nekruti kohtulinne mees, nimelt
essimisse sisse kutsumisse juures, ei tunne uut seadust.
ega sedda wastamist, mis nende peale langeb. Kes selle
seaduse wastu eksiwad; ja wõib ka juhtuda, et nekruti
kohtulissel mehhel ei olle soijaid riidid, ega jõudu et
saaks külmal aial möllimisse kohta minna.
Sellepärrast annan minna talitajadele teada, et nemad
jäwad selle eest wastama, et nende waldade mehed täidawad
minna talitajadele käsku, nimelt selle eest hoolt kanda, et
nekruti kohtulissed mehhed seadut aial tulewad mölimisse kohta,
ja kui tarwis lähheb, nendele senna juure abi murretseda.
Tsirkulari ramat Taggawere ja Walla ülle: Widdruk
Niggola kihel-
30mal Aprilil
No 45.