Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
1) Nimetud walla Tallitajadele sadab kihhelkonna kohus: Söawäe kohuse
Kommisjoni Cirkulair kirjad No 151. kellest igga Tallitaja, üks ommale
wõtma peab.
2) Et Talitajad selle 27mal Paastu k. p. s. a. kihelkonna kohtust nendel
ette pandud aea sees, endil isse rõuge panijad muretseda, mitte siis
ülles annud ei olle sedda sanud ollewad, saab selle läbi ülles antud,
et kihelkonna kohtu poolest Eduard Kentman Riddalist Niggola kihel-
konna rõugepanniaks kinnitud on, ja temal igga lapse pealt, kellel
rõuged pandud saab, 25 kopik. hõbe maksetakse, et Kentman saab igga
aasta 2 korda lastele rõuged pannema, ja annab Talitajadele
teada enne kirja läbi ülles. Kus kohta koggokondas lapsed, ja mil päwal
kokko tullema peawad. Talitajad jäwad ommalt poolt. Rõugepanne-
misse Seaduse Art 7 punkt 6 järele, selle ette wastama, et lapsed sel päwal
mil rõugepania neid kokko kutsuda kässib, kokko toodud saawad. Ni samma
on sellesama Seaduse Art 7 punkt e järel Talitajatel õigus, laste wanne
matel, kes talitaja kässo järel lapsi nimetud pääwal senna ei too, nende
peale seatud trahwi panna.- Nigola kihelkonnakohtu herra F v. Gernet.
Tsirkuläir keigide Maawala walitsustele. Riigi rahawahendamise asjade
Minusteruimi Walitseja on Riigi peanõupidamise kohtu koosolemi-
sele wäeseaduse asjus ühte arrupidamise kirja selle ülle ettepanud,
kuidas luggu Negruti ees maksmisega kwitungite ehk nendest wöetud
kopiade wälja andmisega seada tulleks. sest et Ukasis § VI. mis 1sel
Nääri kuu pääwal 1874 aastas Senati kohtule antud on, wiimne
termin negruti kwitungite ette näitamiseks 1-sel Roja kuu päew
peale pandud sanud, mitmed Kamerahlohwi kohtud agga ülles anud,
et nende jures weel asjo, negruti kwitungite ehk ärrakaddunud
kwitungite assemel neist wõetud kopiade wäljaandmise pärrast,
selletada on, kes 1-se Rooja k pääwani 1874 aastas weel ei
jõudnud otsani lõpetada, pealegi agga endine negrutivõtmise
seadus, nende kohta alles weel makstes, kes tema põhjuse peale
teenistusse astunud. Kümme aastad aega annab negruti kwitun-
gide wäljaandmist palluda, keda mööda siis peale neid asju
mis mullu aasta nekrudi kwitungide wäljaandmise pärrast lõppe-
tamata jäänud, weel mittu neid suggu asju pärrast nekurdiwöt-
mist 15mast Nääri kunni 15ma Küünla kuu pääwani 1876 aastas
10 aastad järges wöib töusta.-
Riigi peanöupidamise kohus on pärrast Riigi rahawahendamise
asjade Ministeriumi Walitseja arupidamise kirja läbikatsumist,
selle kirja tuumaga ühte minnes omas 11-mal Talwe kuu pääwal,
1874 aastas Keigekörgemalt kinnitud arupidamisega seadnud:
Kubermango
Söawäe kohuse
15 Märts 1875.
No 151.
kohtust, 9mal
kohtust, 23mal
Marts 1874.
sel 18 Märts
1874. No 9.
Tsirkulari ramat. Taggawere ja Widdruka walla ülle.
Kubberneri kirri 10mast Wina ku päwast. 1873. No 2291 al.
juhhatus Tallitajadele, kuidas nemad peawad kroono
ja walla maksud hingede peale ärra jagama, ja sisse
korjama; ja kihelkonno kohtu Herra peab need kirjad
läbbi katsuma, kui palju hinged maksu arrulissed on.
Kui suured wollad nendel on, kui palju wölgnikud
surma ehk wiggaduse pärrast, ei sa ennam wöllad maksetud.
ja kui palju wöllad peawad teiste hingede peal jägatud.
Sepärrast saawad keik Tallitajad kihelkonna kohtu kutsu-
tud, oma maksu ja wölla kirjadega, ja need Tallitajad
kellel need kirjad ja arrud selged ei olle. sawad abbimehe
ja wollimehed ja walla kirjotaja kasa wötta.
Kubberneri Herra kirja järrel, saadab kihelkonna kohhus.
koggokonna tallitajadele. No 395 al. Nende Tsirkulari kirjadest
peab igga tallitaja üks ärra wötma, ja selle ülle et ta
sedda kätte saanud, sia kohtu kohhe üks kwitung
taggasi läkkitama
Merrehäddast peastmisse peawallitsuse, kes Keiserliko kõrguse
Suurwürstina Tsesarewna kaitsmisse al seisab, on seadnud
et mööda Estimaa kubbermangu merrekalda 4 peastmise
jaama assutada tullewad. Sest et need ehitused sured
kullud tarwitawad, loodab peawallitsus, et siit kaudu
rahwas kuuride ehhitamist oma kulluga enneste
peale wõtwad. Kus peastmise paadid ullu al peawad
peetud saama. Sedda pühha tallitust mis se selts Jumala
auks ette wõtnud, meeletulletades, nende õnnetumade
ellu peasta, kes laewarikumise läbbi häddas on.
nõuab walla walitsuste käest sedda, et nad oma kogo-
konna liikmede pealt nimetud asja tarwis rahha
korjawad, andjade nimed ja igaühe ande suurust selle
lehhe peale kirja pannewad, mis siia juure on lissatud
ja sedda registred andega ühhes senni kui 1 Jaani ku pä
sel aastal kihhelkonna kohtu peawannema kätte muretsewad
Merrehäddast peastmise seltsi Eestimaa jäuskonna walitsuse
präsitent. Würst Schahowskoi Glebow Streshnew
Sekretär Grahw Igelström.
Narva linna kodaniku Aleksander Juhani p. Jakobsoni
poolt, kes elawad I. Lembitu tän. Nr. 5, II Suur tä
N:57,- oma käega alla kirjutatud. - Müüdud
waranduse on hinnatud: Linna poolt 2 000 Mk
tulekinnitamise seltsi poolt 7773 Mk, sissetulek
allamaksukäiw 148 Mk. - Kolm Mk. akt:/
kandud. - Narwas, 2. Webruaril 1920a. Reg. N:109
Narva Kreposti jaoskonna ülem
määras
1. Ostuleping 2 veebruarist 1920 a. panna Narva
linna kreposti raamatu juure.
II kinnitada Alexander Juhani p. Jakobsoni järele
liikumata varandus Narva linnas Peetri agulis
N 66 sellesama aguli kreposti raamatu
registri 2 kõite 186 jaotuse II osa 1 lahtrisse
järgmist sissekirjutust mahutades: Omanduse
õigused on omandanud Aleksander Juhani p
Jakobson ostulepingu järele 2 veebruarist
1920 a. ostuhinna seisme tuhande /7000/
marga eest"
23.veebruaril 1920.a kreposti jour. N2.
Kantseleiposchlin 26 marka 90 penni sissenõutud.
Narwas, 2 weebruaril 1920a.
Tartu maakonas kodaniku Rudolf Rehema ja Narva linna
kodaniku Aleksandr Jakobson'i wahel on järgmesed ostu leping
tehtud. I. Rudolf Rehema meile tema tieati olewa ja Narwas,
Peetri aguli N: 66 (ka No: 186) alla omma liikumata waranduse,
kirja hoonetest ja nende juurde arwatawat, tema praeguse
ise seda liikumata warandust pidas ja walitses ehk wõis
seaduse järele pidada ja wolitada täieks omanduseks Aleksander
Jakobsonile kaubafima seitse tuhande (7000) marga eest ja
awaldas oma nõusolemise müidud liikumata warandu
ehk suuruses wälja maksis täiesti sisse, mis müüja oma
allkirjaga selle lepingu peale tõendab. III Müüdud waranduse
üleandmine on juba sündnud. IV. Kõik käesolewa lepingu
tegemise ja kinnitamise kulud kannab üks ostja. V. Käes
wad Narva notariuse A. Meyer'ile.
Sellega tunnistan mina, Narva kodanik Roman
kirjalikult tuntud ja otsuse wõimuliste Tartu maak
Narwa Kreisi: Jaoskomisaar
Siianjuures pannes ostu lepping, kelle järele Akulina
Sübina müüs Matwei Grigorjevile omast liikumata
warandust Narwa aguli No 16 ja No 17 (k. No 17)
osa selleni No 17 all, ning ärakirja selle leppingi
palun nimetatud krunt No 17 all ostja nime peal
kreposteerima ja uue Kreposti numbri awata.
Augustil 1912 a.
Ärakiri Narva Kreposti jaoskonna Ülema
määrusest 16 jaanuarist 1922 a.
Kreposti jaamal N21.
16 jaanuaril 1922. Narva Kreposti jaoskonna
Ülem määras: 1) Ostuleping 15 novembrist
1921 a. panna Narwa linna kreposti raamatu
1922 a. jao juure
2) Kinnistada Romari Grigori t. Poljakovi
järele osa liikumata varandusest. Narvas,
Narva agulis N 17ael, kaheksa ja viiekümne
sajandiku /8.50/ ruut sülla suuruses, lahu-
tades seda osa liikumata varandusest
N 17 all. ja ühendades teda liikumata
varanduse juure N16 all.
3). Narva, Narva aguli kreposti registri
II köite, 177 osa, I jao, 2 lahtrisse järg-
mist sissekirjutust teha: "Osa sellest,
liikumata varandusest kaheksa ja viie-
kümne sajandiku /8.50/ ruut sülla
suuruses on ühendatud liikumata
varandusega N 16 all, krep. N 17 all müügi
läbi 2500 marga eest.
4). Sellesanna registri I köite, 17 osa,
I jao, 1 lahtusse järgmist sissekirjutust
teha: Selle liikumata varanduse juure
on liidetud osa liikumata varandusest
N17 krep. N 177 all, kaheksa ja viiekümne
Juur- ja puuviljakasvatuse ning mesindussaadusi antakse artelli
li liikmeile tehtud tööpäevade arvel välja sedamööda, kuidas
toodangut kogu ob.
19. Kõik artelli liikmed kohustuvad hoolega hoidma oma kol-
hoosi omandit ja kolhoosi põldudel töötavaid riigis masinaid,
töötama ausalt, alluma põhikirja nõudmistele ja üldkoosoleku
kult teostama juhatuse ja brigadiiri poolt neile määratud tööd,
täitma neile antud ühiskondlikke kohustusi ning rangelt kinni-
pidama töödistipliinist.
Korratu ja hooletus suhtamise eest ühiskondlikku omandisse
ilma mõjuva põhjuseta tööle mitteilmumise, halva töö ning töö-
5 tööpäeva suuruses, madalamale tööle paigutamine, ajutine
töölt kõrvaldamine.
artelli parandamatute liikmete suhtes üldkoosolekule otsustami-
seks nende artellist väljaheitmise küsimus.
Välja heitmine toimub põllumajandusliku artelli põhikirja
9. punktist ettenähtud korras.
20. Igasugust kolhoosi ja riigi ühiskondliku omandi varasta-
mist ja kahjurlikku suhtumist artelli varasse ja karja ning
masina-traktorijaama masinaisse loeb artell kolhoosi ühise ette-
võtte reetmiseks ja rahvavaenlaste abistamiseks.
Isikud, kes on süüdi säärases kuritegelikuses kolhoosi
korra põhialuste õõnestamiseks annab artell kohtu alla, et neid
nõukogude riigi seaduste täie valjusega karistada.
Artelli juhtimine ja asjaajamine.
21. Artelli asjaajamist juhib artelli liikmete üldkoosolek,
koosolekute vaheajal, aga üldkoosolekul valitud juhatus.
22. Üldkoosolek on kõige körgem artelli juhtimise organ.
revisjoni-komisjoni, kus juures revisjonikomisjoni kinnitab
maakonna töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee.
b) toimetab uute liikmete vastuvõmist ja artellist välja-
heitmist
c) kinnitab aasta tööplaani, tulude-kulude eelarve, ehitus-
d) kinnitab lepingu masina-traktorjaamaga
tähtsamate põllumajanduslike kampaanijate kohta.
raha hulga, mis kuulub wäljaandmisele tööpäeva kohta.
c) kinnitab artelli sisekorra eeskirjad.
ole juhatuse otsused ilma üldkoosoleku kinnituseta kehtivad.
Üldkoosolek on otsusevõimeline kõigi küsimuste otsustamiseks
juhatuse ja esimehe valimine, artellist väljaheitmine ja mitme-
suguste fondide suuruse küsimus, millede otsustamiseks on nõu-
tav liikmete üldarvust vähemalt 2/3 liikmete osavõtt üldkoos-
olekust.
Üldkoosoleku otsused võetakse vastu häälteenamusega lahti-
23. Artelli asjaajamise juhtimiseks valib artelli liikmete
üldkoosolek 2 aastaks 5.liikmest koosneva juhatuse
telli riiklike kohustuste täitmise eest.
c) katab artelli administratiiv-majandusliku kulud, määrates
selleks mitte üle 2% rahalistest tuludest,
d) määrab summad kultuurilisteks vajadusteks, nagu kolhoo-
si kaadri ettevalmistamine, lastesõmede ja mängumuride orga-
e) täiendab artelli jagamatut fondi kulutuste tegemiseks
seks ning väljastpoolt ehitustöödeks palgatud töölistele töö-
tasu maksmiseks.
Jagamatute fondide täiendamiseks kulutatakse mitte 12%
ja mitte üle 15% artelli rahalistest tuludest;
f) kogu ülejäänud summa artelli rahalistest tuludest jao-
tatakse artelli liikmete vahel tööpäevade järgi.
Kõik tulude laekumised kankakse tingimata artelli tulude
arvele hiljemalt nende laekumise päeval.
Nii tulude laekumise kui ka summade kulutamise kohta
pärast seda, kui ta on artelli liikmete üldkoosolekul kinni-
Juhatus võib summasid kulutada ainult eelarves ettenäh-
tud artiklite järgi. Summade omavoline ülekandmine juhatuse
poolt kulude eelarve ühest artiklist teise pole lubatav
Summade ühest artiklist teise ülekandmiseks on juhatus
kohustatud üldkoosolekult luba nõutama.
Kolhoosnikute üldkoosoleku poolt kinnitatud aasta-eel-
erves kolhoositöö vajadusteks määratud summadest võib juha-
mitte üle 70%. Ülejäänu 30% jääb varuks ja kulutatakse alles
Oma vabad rahasummad hoiab artell oma jooksval arvel kas
ainult siis, kui see kannab artelli esimehe ja ja arvepidaja
allkirja.
14. Kolhoosi tööpäevade arvel on keelatud ülalpidada isi-
kuid, kes ei tööta kolhoosis ja kellel ei ole midagi tege-
mist kolhoosi tootliku tööga, samuti on keelatud tööpäeva-
de arvel ülalpidada isikuid kes rahuldavad kolhoosnikute
isiklikke vajadusi.
Keelatud on arvestada tööpäevi töö eest, mida kolhoos-
niku taevad mitmesugustele küla ja valla organisatsioonidele
ning asutustele.
Töökorraldus,töötasu ja töödistipliin.
15. Kõik tööd artelli majapidamises teostatakse artelli
liikmete isikliku tööga üldkoosoleku poolt vastuvõetud sise-
korra eeskirjade kohaselt. Põllumajanduslikule tööle on luba-
tav palgata ainult isikuid, kes omavad eriteadmisi ja eriette-
valmistust.
Ajutiste tööliste palkamine on lubatav ainult erandjuhtu-
kui kiireid töid ei jõute artelli liikmete olemasole-
tööjõuga selle täielikul rakendamisel nõutavaks tähtajaks
ta samuti ehitustöödeks.
suureks paisuda ja et vältida ülearust tööpäevade kulutamist
nendele tasumaksmiseks põllul või karja eest hoolitsemisel
töötavata kolhoonikute arvel, kinnitab kolhoosi administatiiv
majandusliku ja teenindava personali koosseisu kolhoosi
liikmete üldkoosolek ja seda võib suurendada ainult viimase
loal.
16. Artelli liimeist moodustab juhatus tööbrigaadid. Põllu-
brigaadid moodustatakse vähemalt ühe külvikorra kestuseks.
põllutööbrigaadidele määratatakse külvikorra kestuseks
maatükid külvikorra-põldudel.
Igale põllutööbrigaadile kinnistab artelli juhatus eri-
aktiga kõik talle vajaliku inventari, tööloomad ja majapi-
damishooned.
Üksiktalupoegi, kes kahe viimase aasta jooksul enne artelli
ja kes ei oma seemet, võetakse artelli vastu tingimusel, et nad
kohustuvad oma tuludest kuue aasta jooksul kolhoosi sisse
maksma hobuse ja lehmade hinna ning seemne natuuras.
kohustuslikuks minimaalseks töönormike 100 tööpäeva aastas
jooksul täitnud seda tööpäevade miinimumi, kolhoosist lahkunud
ja oma kolhoosniku õigused kaotanuiks.
9. Artellist väljaheitmine võib toimuda ainult artelli liik-
mete üldkoosoleku otsusel, millest võtab osa vähemalt 2/3 ar-
telli liikmete üldarvust. Artelli liikmete üldkoosoleku proto
kollis tuleb tingimata äranäidata koosolekust osavõtnud kol-
hoosnikute arv ja väljaheitmise poolt hääletanute arv. Juhul
kui artelli liige oma väljaheitmise otsuse peale osakonna töö-
rahva saadikute nõukogu täitevkomiteesse edasi kaebab, otsusta
küsimuse lõplikult maakonna töörahva saadikute nõukogu täitev-
komitee artelli juhatuse esimehe ja kaebaja juuresolekul.
Artelli ainelised vahendid.
10. Artelli astujad peavad tasuma rahalist sisseastumismaksu
20.-40 rubla ulatuses iga pere kohta, olenevalt nende majapida-
mise jõukusest, sisseastumismaksud kantakse artelli jagama-
tusse fondi.
11. Artelli liikmete ühistatud vara (tööloomad, inventar,
majapidamishooned jne.) vaäärtusest kantakse ( kuni) artelli
jagamatusse fondi, kusjuures jagamatusse kapitali kandmise
protsent on suurem jõukamail majapidamistelt. Ülejäänu osa var-
arvatakse artelli liikme osamaksuks.
Artelli liikmele, kes artellist lahkub teeb juhatus lõpp-
arve ja tagastab talle osamaksu rahas, kusjuures artellist lah-
kujale võib anda maad anda ainult väljaspool artelli maa-ala
Lõpp arve õiendakse tavaliselt pärast majandusaasta lõppu.
12. Artelli poolt saadavast lõikusest ja loomakasvatussaadus-
test artell:
a) täidab oma kohustused riigi vastu kohastuslike müüginor-
mide ja seemnelaenu tagastamise alal, tasub natuuras masina-
traktorjaamale masina-traktorjaama töö eest vastavalt sõlmitud
lepingule, millel on seaduse jõud, ja täidab kontraheerimislepin-
b) varub seemne külvi jaoks ja loomasööda loomade toitmisel
terve aasta jooksul ning moodustab ka ikalduse ja söödapuuduse
puhuks puutumatud, iga aasta uuendatavad seemne ja söödafondid
10-15% ulatuses aastasest tarvidusest,
c) asub üldkoosoleku otsusel vastavad fondid invaliidide,
raukade, ajutiselt töövõime kaotanud ja ning sõjaväelaste ja
endiste partisanide puudustkannatavata perekondade abistamiseks
ja lastesõimete ning vaeslaste ülalpidamiseks - kõik kokku mit-
te üle 2% ulatuses üldtoodangust.
d) eraldab artelli liikmete üldkoosoleku poolt kindlaks määr-
ja loomakasvatussaadustest jotab artell oma liikmete vahel töö-
päevade järgi.
Kolhoosi esimehel on keelatud: 1) toiduainete väljaandmise
üksikuile kolhoosnikuile nende poolt tehtud tööpäevi arvesse
võtmata: 2) toiduainete väljaandmine kõrvalistele isikutele või-
asutustele.
Kolhoosi juhatus ja esimees kannavad isiklikku vastutust
selle eest, et kolhoosnikuile tehtud tööpäevade arvel avansi
andmine toimuks õiglaselt.
b) teeb vajalikud kulutused kolhoositöö ja jooksvaiks tarwete
nagu: põllutööriistade jooksev remont, karjaravimine, kahjurite
tõrje jms.;
24. Artelli ja tema brigaadide töö pidavaks juhtimiseks
samuti juhatuse otsuste täitmise pidevaks kontrollimiseks vali
juhatuse esimeheks.
Esimees on kohustatud jooksvate asjade arutamiseks ja
vastavate otsuste tegemiseks juhatuse kokku kutsuma mitte
harvemini kui 3 korda kuus.
tuse liikmete hulgast esimehe asetäitja.
Esimehe asetäitja allub kogu oma töös esimehe korral-
dustele.
25. Brigadiirid ja karjamajandite juhatajad nimetab ar-
telli juhatus vähemalt 3 aastaks.
26. Arvepidamiseks ja varade arvestamiseke nimetab juha-
tus artelli liikmete hulgast või palkab väljastpoolt arve-
pidaja. Arvepidaja peab raamatupidamist ja toimetab arves-
artelli juhatusele ja selle esimehele.
artelli juhatusel ja esimehel. Kõigile artelli rahalistele
kuludokumentidele kirjutab peale arvepidaja alla ka artelli
esimees ja või tema asetäitja.
27. Revisjonikomisjon kontrollib juhatuse kogu majandus-
likku ja rahalist tegevust, ta kontrollib, kas kõik raha-
lised ja naturaal laekumised on ettenähtud korras artel-
li tuludusse kantud, kas summade kulutamisel peetakse kin-
ni põhikirjas ettenähtud korrast, kas artelli vara hoitak-
riigi vastu, kuidas ta tasub oma võlgu ja kuidas ta artelli
võlglastelt võlgu sissendunud.
Ühtlasi kontrollib revisjonikomisjon hoolikalt kõiki
artelli arveldusi oma liikmetega, selgitab välja iga väära-
vade väljamaksmise hilinemise juhtumi ning muud artelli ja
tema liikmete huvide riivamise juhtumid.
Revisjonikomisjon toimetab revideerimist neli korda aas-
tas. Juhatuse poolt üldkoosolekule esitatav aastaaruande koh-
ta teeb revisjonikomisjon oma otsuse, mille üldkoosolek ära
kuulab otsekohe pärast juhatuse aruannet. Revisjoni akti kin-
nitab üldkoosolek.
Oma tegevuse eest vastutab revisjonikomisjon artelli
liikmete üldkoosoleku ees.
Põhikirjale kirjutasid alla kolhoosnikud:
Loomakasvatusbrigaadid moodustatakse vähemalt 3 aastaks.
Igale loomakasvatusbrigaadile kinnistab artelli juhatus ka-
riloomad, karjatalitamiseks vajaliku inventari, veovahendid ja
karjalaudad.
Tööd artelli liimate vahel jaotab otseselt brigadiir, kes on
kohustatud kõige paremini ära kasutama oma brigaadi iga kolhoos-
nikut, lubamata tööjaotamisel mingit onupoja-või perekonnapolii-
tikat ja rangelt arvestades igaühe tööoskust kogemusi ja füüsi-
kergendada nende tööd, vabastades anised tööst kuuks ajaks enne
seks selle kahe kuu kestel poole nende poolt keskmiselt tehtud
tööpäevade hulgast.
17. Põllumajanduslikud tööd artellis teostatakse tükitöö-
Artelli juhatus töötab välja ja kolhoosnikute üldkoosolek
kinnitab töönormid kõigi põllumajanduslike tööde kohta ja iga
töö hinda tööpäevadeks.
Iga töö kohta määrtakse kindlaks töönormid, mis on jõukoha-
sed kohusekundlikult töötavale kolhoosnikule, arvesse võttes
tööloomade, masinate ja maapinna seisukorda, iga töö, näiteks
hektari kündmine, hektaari külvamine, tonni teravilja peksmine
hektaari liha kitkumine, hektaaride linade leotamine, liitri-
piima lüpsmine j.n.e., hinnatakse tööpäevades töötegijalt nõu-
tava tööoskuse ja töö keerukuse ning raskuse järgi ja selle
järgi, kui tähtis see tööonartellile.
Vähemalt kord nädalas teeb brigadiir kokkuvõtte artelli-
iga liikme poolt tehtud töö kohta ja kannab kolhoosnikute
poolt tehtud tööpäevade arvu, mis on välja arwutatud kindlaks
määratud hinnete alusel, tema tööraamatusse.
kirja, kus on ära näidatud nende poolt möödunud kuu jooksul
tehtud tööpäevade arv.
Iga kolhoosniku aastatöö kokkuvõte ja aastatulu kinnita-
takse peale arvepidaja tingimata ka brigadiiri ja artelli esi-
mehe allkirjaga. Artelli iga liikme poolt tehtud tööpäevade
arvestus pannakse üldiseks teadmiseks välja mitte hiljema kui
kaks nädalat oma üldkoosolekut, kus kinnitatakse artelli tulud
jaotus.
Kui põllutööbrigaad hea töö tagajärjel saab temale kinnis-
tatud maatükkidelt kolhoosi keskmisest saagist suurema saagi
või kui loomakasvatusebrigaad saavutab parema töö tulemusena
lehmade suurema piimatoodangu, kariloomade suurema lihavuse ja
säiltab täielikult noorkarja, siia arvestab artelli juhatus
kõigile säärase brigaadi liikmeile lisatulu kuni 10% nende
kõigi poolt tehtud tööpäevade arvust, brigaadi väljapaistvaile
lööktöölistele kuni 15% ulatuses, brigadiirile ja karjamajandi-
juhatajale aga kuni 20%.
Kui põllutööbrigaad hakva töö tagajärjel saab temale kinni-
tatud maatükkidelt kolhoosi kesmisest saagist madalama saagi
või kui loomakasvatusebrigaad annab halva töö tulemusena kesk-
misest piima toodangust vähempiima, kariloomade vähema lihavuse
ja noorkarja suurema lõppemise, siis arvab artelli juhatus
kõigi säärase brigaadi liikmete tuludest maha kuni 10% nende
poolt tehtud tööpäevada koguarvust.
Artelli tulude jaotamine liikmete vahel toimub eranditult
artelli iga liikme poolt tehtud tööpäevade arvu järgi.
18. Rahalist avanssi võib artelli liikmele aasta jooksul
väljaanda mitte üle 50% ulatuses sellest summast, mis tal töö
eest saada.
Avansse natuuras annab juhatus artelli liikmeile viljapeks
algusest alates. Selleks eraldatakse pekstud viljast kolhoosi
sisemisteks vajadusteks 10-15%.
üks kord nädalas 60% ulatuses sellest raha summast, mis artel
saab äraantud toodangu eest.
Õige Tee
lumajandusliku artelli põhikiri
stseeritud 1948.a novembri kuu
päeval, nr. 6 all
Saaremaa TSN T/komitee esimees
A. Pitk
Põllumajandusosakonna juhataja
V. Ingelt
PÕHIKIRI
Pihtla valla Õige-Tee
põhikiri on registreeritud Saaremaa
T/komitees, 10.apr. 1950.a sügisel nr. 51
Eesmärgid ja ülesanded.
1. Eesti NSV saare maakonna Pihtla valla Leina küla tööta-
vad talupojad ühinevad oma vabal tahtel põllumajanduslikuks
artelliks, et ühiste tootmisvahenditega ja ühise organiseeri-
tud tööga rajada kollektiivne s.t. ühine majapidamine, saavu-
tada täielik võit kulakute ning kõigi töörahva kurnajate ja
vaenlaste üle, saavutada täielik võit puuduse ja harimatuse
üle. individuaalse väikemajapidamise mahajäämuse üle, saavu-
tada kõrge tööviljakus ja luua seega kolhoosnikudele parem elu.
Kolhooside tee, sotsialismitee on töötavate talupoegade
jaoks ainuõige tee. Artelli liikmed kohustuvad tugevdama oma
artelli, ausalt töötama, kolhoosi tulusid töö järgi jaotama.
kaitsma ühiskondlikku omandid, hoidma kolhoosi vara, hoidma
traktoreid ja masinaid, hästi hoolitsema hobuste eest, täitma
oma nõukogude riigi poolt antud ülesandeid ning muutma seega
oma kolhoosi bolsevistlikuks ja kõik kolhoosnikud jõukaks.
2. kaotatakse kõik piirid,mis varem artelli liikmete maid
eraldasid, ja kõik põllud liidetakse ühiseks maa-alaks, mis
on artelli ühiskasutuses.
Artelli käes olev maa (nagu kõik muugi maa NSVL-is) on
riigi omand, s.o. kogu rahva ühisvara. Nõukogude riigi seadus-
te kohaselt kinnistatakse see artellile põliseks s.o. igave-
seks kasutamiseks ja seda ei saa osta või müüa ega artelli
poolt rendile anda.
Kolhoosi ühismaad on puutumatud ja ilma NSV Liidu valit-
suse eriloata ei tohi nende suurust mitte mingil tingimusel
vähendada küll aga võib neid suurendada.
Maakonna töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee annab
artellile riikliku akti maa põlise kasutamise kohta, milles
määratakse kindlaks artelli kasutuses oleva maa suurus ja
täpsed piirid, kusjuures selle maa vähendamine ei ole lubatav.
lubatav on ainult selle suurendamine - kas riikliku maafondi
vabade maade arvel või üksiktalunike käes olevate liigsete
maade arvel.
Põllumajanduslikuks kasutamiseks kõlvulisest ühistatud
maast antakse iga kolhoosipere isiklikuks kasutamiseks hoone-
te juurest väike maatükk aiamaaks (juurvilja- ja viijapuuaiaks)
Kolhoosipere isiklikus kasutuses oleva maa suurus (ela-
mute all olevat maad kaasa arvamata) 0,60 ha.
Igasugused katsed kärpida kolhoosi ühismaid kolhoosnikute
isikliku majapidamise kasuks, samuti kolhoosnikute kasutuses
oleva aidamaa suurendamine üle põllumajandusliku artelli põhi-
kirjas ettenähtud määra loetakse kriminaalkuriteoks ja selles
süüdlased antakse kohtu alla.
Kolhoosnikud, kes annavad oma aiamaa rendile või teiste
isikute kasutada, heidetakse kolhoosist välja ühes aiamaa
äravõtmisega.
Kolhoosiperede aiamaad tuleb piiritulpade abil selgesti
eraldada kolhoosi ühismaadest.
Protokoll Nr.1
Pihtla valla, Leina küla talupidajate koosoleku
Koosolekust võttis osa EK(b)P Saaremaa Komitee I
sekretär sm. Siskin ja EK(b)P Pihtla vallakomitee sekretär sm.
Kaasik ning Pihtla valla TSN Täitevkomite esimees sm. Tammistu
Koosolek lõppes kell 19.00.
Koosoleku juhatajaks valiti sm. Semjonov, E.
protokollijaks sm. Pitk, Linda.
Päevakord: 1. Põllumajandusliku artelli põhikirja ette-
2. Kolhoosipere isiklikus kasutusse oleva maa
valimine lahtimisel hääletusel.
artelli põhikirjale allakirjutamiseks ja
põhikirja registreerimis dokumentide vormis-
ri ja osa majapidamishoonete kollektiviseeri-
Esimese päevakorra punkti kohaselt kandis EK(b)P Saaremaa
Komitee I sekretär sm. Siskin ette põllumajandusliku artelli
põhikirja. Pärast põhikirja lugemist ja läbiarutamist üld-
1. Ühisel häälel võtta vastu põllumajandusliku artelli
põhikiri ja seda kõrvale kaldumatult täita.
Kuulati EK(b)P Saaremaa Komitee I sekretäri sm. Siskini
sõnavõtt kolhoosipere isiklikus kasutuses oleva maa ja karja
suuruse kohta. sm. Siskin tõi näiteid teistest Saaremaal
loodud kolhooside kohta ja soovitas otsustada seda küsimust
nii kuidas on kohalikud võimalused.
Üldkoosolek
1. Ühisel häälel jätta kolhoosipere isiklikus kasutuses
2. Jätta kolhoosipere isiklikku kassutuses oleva karja
suurus 1 lehm, 1 noorloom, 1 emis põrsastega ja 5 lammast.
3. Jätta kolhoosi isiklikus kasutuses oleva mesilasperede
arv 5 mesipuud.
Kolmanda päevakorrapunkti kohaselt võttis sõna koosoleku
juhataja sm. Semjonev, Vassili ja palus kolhoosipere liikmeid
esitada loodavale kolhoosile sobiv nimi.
Kolhoos "Õige Tee" kolhoosnike üldkoosoleku
protokollist 17 juulil 1949 a. protokoll nr. 19 punk 1.
Eesti NSV. Ministrite Nõukogu ja Eestimaa Kommunistliku
bolsevike) Partei keskkomitee otsus.
"Põllumajandusliku artelli tüüp põhikirjast kõrvale
kaldumise faktitest mõnedes Eesti NSV kolhoosides"
läbiarutamine ajalehest Rahva Hääl nr. 141, 17 juunil 1949 a.
1. punkt. Sõnavõtt sm Tilgalt, kes sä selgitas Põllumajandus-
liku artelli tüüp põhikirjast kõrvale kaldumise faktitest
mõnedes Eesti NSV kolhoosides ja parandusi mis tuleb
sama otsuse põhjal sisse võtta kolhoos "Õige Tee" põhikirjas
Ära kuulanud sm. Tilk'a sõnavõtu põllumajandusliku
artelli tüüppõhikirjast kõrvale kaldumise faktitest mõnedes
Eesti N. S V. kolhoosides, kolhoos "Õige Tee" üldkoosolek
tsustab teha parandusi põhikirjas ette nähtud puktites
1. pukt 9. Määrata iga kolhoosipere isiklikus kasutuses
eva aiamaa suuruseks 0.25 kuni 0.6 haktari, sõltumata
olhoosipere suurusest, mis võimaldab vältida isiklikus
asutuses oleva aiamaa suuruse alalist ümber mõõtmist
ing kasutada seda vilja puu ja marja aedadeks
2. punkt 10. Rahaline sisseastumisemaks määrata
indlaks vastavalt põllumajandusliku artelli tüüp.
õhikirjas 9-le see on 20-40 rubla pere kohta, sõltuvalt
majapidamise jõukusest.
( järg pöördel)
Kuulati sm.Luik, Augusti ettepanek panna kolhoosile
nimeks "Õige Tee".
Teisena tehti ettepanek sm.Sannik, Vladimiri poolt panna
nimeks loodavale kolhoosile "Oktoober".
1.Panna loodavale kolhoosile nimeks "Õige Tee".
Kuulati EK(b)P Saaremaa Komitee I sekretäri sm.Siskini
sõnavõtt kolhoosi esimehe ja kolhoosi juhatuse valimise
Ettepanek sm.Luik, Augusti poolt valida kolhoosi esi-
meheks sm.Semjonov, Vassili Georgi p.
Teise ja kolhanda kandidaadina kolhoosi esimehe kohala,
esitati sm.Sannik, Vladimir Peetri p. ja sm.Luik Juhan Peetri p.
Juhatuse koosseisu esiteti kolhoosi liikmete poolt sm-d.
Luik August, Pitk Linda, Rahu Aleksander ja Luik Juhan.
1. Ühisel häälel valida kolhoos "Õige Tее" esimeheks sm.
Semjonov Vassili Georgi p.
2. Valida kolhoosi juhatus 5-e liikmeline.
3. Kolhoos "Õige Tee" juhatusse valiti 15 häälega poolt
sm-d. 1) Semjonov, Vassili Georgi p., 2) Luik, August Mihkli p.
4) Pitk, Linda Al-deri t., 4) Rahu, Al-der Juhani p.
5) Luik, Juhan Peetri p.
Päevakorra viienda punkti kohaselt võttis sõna sm.Semjonov
Vassili, rääkides volinikeks valimise tähtsusest, ka kirjuta-
vad alla põhikirjale ja põhikirja registreerimisdokumentidele
sama punkti kohaselt võttis selgitavalt sõna EK(b)P Saare-
maa Komitee I sekretär sm.Siskin.
Kolhoosi liikme sm.Sepp, Otto poolt tehti ettepanek valida
dokumentidele allakirjutamiseks 7 seltsimeest, personaal-
Sannik Vladimir, Sannik Liisa, Rahu Aleksander ja Rahhel
Olga.
1. Valida oma volinikeks põllumajandusliku artelli põhi-
kirjale allkirjastamiseks seitse kolhoosi liiget.
nov, Vassalli, Georgi p. 2) Luik, Juuli Juhan t. 3) Pitk,
Bernhard Al-deri p. 4) Sannik, Vladimir Peetri p. 5) Rahnel,
Olga Jakobi t., 6) Sannik, Liisa Haini t. 7) Rahu, Al-der
Juhani p.
Revisjoni komisjoni valimise kohta võttis sõna sm.Siskin
revisjoni komisjon 3 liikmeline ja personaalselt sm-d.
Sannik, Vladimir, Rahnel Hermann ja Sepp Otto.
punkt 11. Artelli liikmete ühistatud vara (tööloomad,
inventor, majapidamishooned jn.e. väärtusest artelli
jagamatusse fondi ülekantav osa määrata.
ülekandava osa suuruseks 1/4 kuni 1/2 ühistatud vara
väärtusest, kus juures jagamatusse fondi kandmisel
on protsent suurem jõukamatelt majapidamistelt
VI punkt 8. Jagamata fondi täiendamiseks mitte alla 15% ja
mitte üle 20% artelli rahalistest tuludest.
punkt 8. Jätta põllumajandusliku artelli põhikirjast välja
punkt mis määrab kindlaks normipäevade miinimumi
aga kindlaks määrata see miinimum sisekorra
eeskirjades.
II punkt 2 Artellile annab maakonna töörahva saadikute
nõukogu täitevkomitee maa tähtajata (põlise) kasutamise
riikliku akti, milles määratakse kindlaks artelli kasutuses
oleva maa suurus ja täpsed piirid, kus juures selle maa
vähendamine ei ole lubatav, lubatav aga on ainult selle
suurendamine kas riikliku maafondi vabade maade
arvelt, või üksik majapidamise käesoleva liigsete
maade arvelt sell tingimusel, et ei esineks mingid
Vapimaa pidamist.
17 juulil 1949a. Koosoleku juhataja: / O. Sepp/
väljavõte õige:
Väljavöte.
Saaremaa TSN Täitevkomitee
otsus nr. 137.
10.aprillist 1950.a., Kuressaares.
Põllumajanduslike artellide põhikirjade registreerimise
Saaremaa TSN Täitevkomitee, ära kuulanud Põllumajandusosakonna
juhataja sm. Vaher'i ettekande ja valdade täitevkomiteede ning küla-
nõukogud esimeeste sönavötud Saaremaa kolhoosides tüüp-pöhikirjast
körvalekaldamise faktide kõrvaldamiseks ühinenud kolhooside ja uute
kolhooside pöhikirjade registreerimise kohta,
Registreerida allpool loetletud pöllumajandulike artellide:
Pihtla valla "Öige Tee" registreerimise nr. 51 all.
pöhikirjad järgmiste artelli üldkoosolekute poolt vastuvöetud
parandustega:
a/ arvata kolhoosnike isiklikuks kasutamiseks oleva öue-aiamaa
suuruseks 0,25 - 0,60 ha vastavalt pöllumajandusliku artelli tüüp-
põhikirjade punkt 2. ENSV Ministrite Nöukogu määrusele nr.24, 24. veebr.
b/ pöhikirja punkt 2 löik 3 täiendada järgmiselt sel tingimusel,
et seejuures mingit lapipöllupidamist ei lubataks.
c/ jätta välja pöllumajanduslike artellide pöhikirjadest tööpäe-
d/ jagamata fondi täiendamiseks eraldada mitte alla 15% ja mitte
üle 20% rahalistest tuludest.
/J.Suurhans/
/J.Keskküla/
Pöllum. osakonna juhataja.
Kolhoosis elavate ja kolhoosi kuuluvate tööliste ja teenistu-
jate perekondade kätte jäetakse aiamaa ettenähtud normide
ületuses ainult sel juhtumisl, kui nimetatud perekondade töö
jõulised liikmed töötavad kolhoosis ja täidavad ettenähtud
tööpäevade miiniumid.
Kolhoosis peetakse spetsiaalset nööriraamatut, kuhu kantakse
andmed nii kolhoosi ühismaade kui ka iga kolhoosipere aia-
maa kohta.
3. Artellist lahkunud liikmeile maa andmine artelli maade
arvel on keelatud. Artellist lahkujad võivad saada maad ainult
riikliku maafondi vabadest maadest.
Artelli põllumaa jaotatakse väljadeks vastavalt kinnitatud
külvikorrale. Külvikorraväljadel antakse igale põllutööbri-
gaadile harimiseks alaline põlluosa kogu külvikorra kestuseks.
Kui kolhoosis luuakse suuri karjamajandeid, võib tarbe-
korral, kui maad on küllaldasel määral olemas, eraldada teata-
vaid maatükke, mis kinnistatakse karjamajandile ja mida kasuta-
takse söödakultuuride kasvatamiseks karjamajandi karja jaoks.
Tootmisvahendid.
4. Ühistatakse: kõik tööloomad ja produktiivkarjast see osa,
mis ületab kolhoosipere isiklikuks kasutamiseks ettenähtud mää-
ra, põllumajanduslik inventar (adrad, külvimasinud, äkked
kultivaatorid, randaalid, kartulivõtjad vilja- ja heinaniitjad,
tuulamismasinad, triöörid, muldajad, vankrid, reed), seemne
tagavarad, loomasööt ühiskarja üialpidamiseks tarvilikus ula-
tuses, artelli majapidamiseks vajalikul majapidamishooned ja
kõik põllumajanduse saaduste ümbertöötamise ettevõtted.
Ühistamata ja kolhoosipere isiklikule kasutamiseks jäävad
eluhooned, isiklikud kariloomad ja kodulinnud ning kolhoosipe-
re isiklikuks kasutuses olevate kariloomade pidamiseks vajali-
kud kõrvalhooned.
Põllumajandusliku inventari ühistamisel jäetakse artelli
liikmete isiklikku kasutusse aiamaa harimiseks vajalik põllu-
majanduslik väikeinventar.
Ühistatud tööloomade hulgast eraldab artelli juhatus mõ-
ned hobused, keda artelli liikmed võivad tasu eest isiklikeks
tarveteks kasutada.
Artell organiseerib sega-loomakasvatuse kaubamajandi, või
sel juhtumil, kui on olemas suur hulk kariloomi, mitu spetsiaal-
set loomakasvatuse kaubamajandit.
5. iga kolhoosiperel võib isiklikuks kasutamiseks olla 1
lehm, 1 noorloom, 1 emis põrsastega ja 5 lammast, piiramatul
arvul kodulinde ja kodujäneseid ja kuni 5 mesipuud.
Artelli ja tema juhatuse tegevus.
6. Artell kohustab majandama oma ühismajanndit plaani järgi,
täpselt täites nõukogude valitsuse asutuste poolt kindlaksmäära-
dud põllumajandusliku tootmise plaane ja artelli kohustusi rii-
gi vastu.
Artell kohustab täpselt täitma:Külvi, kesakünni, muldamise,
saagikoristamise, rehepeksu, sügiskündi ja maaparandustööde
plaanid samuti ka karjakasvatuse arendamise riikliku plaani, mis
koostatakse kolhooside seisukorda ja iseärasusi arvesse võttes.
Juhatus ja kõik artelli liikmed kohustuvad:
a) tõstma kolhoosipõldude viljakust õige külvikorra sisse-
saadmise ja sellest kinnipidamisega, sügavkünni teostamisega
vastavalt mullastiku iseärasustele, umbrohu hävitamisega, hea
kesa- ja sügiskünniga ning selle laiendamisega, tehniliste kul-
tuuride õigeaegse ja hoolika vaheltharimisega, maa väetamisega
Loomakasvatuse kaubamajandeist kui ka kolhoosiperedest saadava
sõnnikuga, turbaga ja mineraalväetistega, hapude muldada
lupjamisega, põllumajanduslike kahjurite tõrjega, saagi õige-
aegse, hoolika ja kaduteta koristamisega, maaparanduseadme-
te puhastamise ja laiendamisega, metsakaitsega, põldude
kaitseks metsribade istutamisega ja range kinnipidamisega
kohalike põllumajandusosakondade poolt maksmapandud agroteh-
nilistest reeglitest;
b) valima külvika kõige parema seemne ja selle igasugu-
sest prügist puhastama, hoidma seda hoolsalt varguse ning
riknemise eest, hoidma seda puhtais ja tuulutavais ruumides,
kõigiti laiendama sordivilja külvipinda.
c) laiendama külvipinda kogu artelli valduses oleva maa-
kasutusele võtmisega jäätmaade parandamise ja ülesharimise.
uudismaaharimise, soode kuivandamise ja kolhoosi sisemise
maakorralduse läbiviimise teel;
d) ühiskondlikel alustel täielikult ära kasutama kogu ole-
masolevat veojõudu, kogu inventari, põllutööriistu, seemet
ja muid tootmisvahendeid,mis kuuluvad artellile, ja samuti
kõiki nõukogude riigi poolt masin-traktorjaamade kaudu kol-
hooside abistamiseks antavaid traktoreid, mootoreid, rehe-
peksumasinaid, kombaine ja muid masinaid, hästi hoolitsema
ühistatud elusa ja eluta inventari eest, taotleda seda, et
ühismajandi loomad ja inventar oleksid heas seisukorras:
c) organiseerima tõukarjamajandeid ja edaspidi võimalusel
ka tõuhõbusekasvatus-majandeid, suurendama neis majandeis
loomade arvu, teostama tõuaretustööd ja tõstma karja produk-
tiivsust, andma oma liikmeile, kes ausalt töötavad, abi leh-
ma ja pudukarja soetamisel, kasutama isatõuloomi mitte ainult
kolhoosi karja, vaid ka artelli liikmete kasutuses olevate
kariloomade paaritamiseks, täitma kehtivaid zootehnilisi ja
veterinaarseid eeskirju
f) laiendama loomasööda toodangut, parandama heina- ja kar-
jamaid, abistama neid artelli liikmeid, kes kohusetundlikult
ühistööst osa võtavad, võimaldades neil kasutada kolhoosi
karjamaad ja andes neile tööpäevade arvel loomasööta nende
isiklikus kasutuses olevate loomade jaoks, kui on kindlusta-
tud ühiskarja söödavajaduse rahuldamine.
g) arendama kõiki muid põllumajanduse alasid ja kodutöön-
dust, eriti talvele, korras hoidma ja puhastama olemasolevaid
tiike, rajama uusi tiike ning organiseerima neis kalakas-
vatust?
h) organisserima majapidamishoonele ja ühiskondlike ehitus-
te püstitamist ühistöö korras, abistama artelli liikmeid, eri-
ti neid, kel puuduvad hooned või kes üksiktaludest küla
ümber asuvad, elumaja ja kõrvalhoonete ehitamisel:
i) Tõstma artelli liikmete tööoskust ja abistama kolhoos-
nikuid nende hulgast brigadiiride, traktoristide kombaine-
rite, autojuhtide, veterinaarvelskerite ja sanitaaride, talli-
meeste, sea- ja karjatalitajate, karjaste ja kolhoosilabo-
ratooriumide tööjõudude ettevalmistamisel;
j) tõstma artelli liikmete kultuurilist taset, suurendama
ajalehtede ja raamatute, raadio ja kino kasutamist kolhoosis,
asutama klubisid, raamatukogusid ja lugemistuba, soetama
saunu ja juuksetööstusi, korrastama külatänavaid, istutama
nende äärde mitmesuguseid puid, eriti aga viljapuid, osutama
kolhoosnikuile kaasaabi nende nende elamute korrastamisel ja
kaunistamisel.
k) kaasa tõmbama naisi kolhoositööle ja artelli ühiskond-
likku ellu, edutades andekaid ja vilunud naiskolhoosnikuid,
juhtivale tööle, vabastades neid võimalust mööda koduseist
töödest lastesõimede, mängumurude j.ne. asutamisega.
Liikmed.
7. Artelli liikmeks vastuvõtmine toimub artelli liikmete
üldkoosolekul, kes kinnitab juhatuse poolt uute liikmete
vastu võtmise kohta tehtud ettepanekud.
Artelli liikmeks võivad astuda kõik töötajad, nii naised
kui mehed, kes on saanud 16 vanaks.
Artelli ei võeta kulakuid ega saksa okupantide ja ban-
diitide käsilasi, kelle talud on kärbitud 5-7 ha suurusteks.
1. Valida revisjonikomisjon 3 liikmeline.
2. Kolhoos "Õige Tee" revisjoni komisjoni valida sm-d.
sõnavõtt komisjoni valimise kohta maa, kariloomade, inventari
ja oma majapidamishoonete kollektiviseerimise kohta, sm.Siskin
märkis, et valitav komisjon peab talitama täiesti põhikirja
koosseisu kohta tegi sm.Sepp, Otto, soovitades komisjoni
valida 5-e liikmeline, koosseisu personaalselt sm-d. Semjo-
nov, Vassili, Sannik Vladimir, Sepp, Minni, Luik August ja
Rahu Aleksander.
1. Valida maa, Kariloomade, inventari ja osa majapidamis-
hoonete kollektiviseerimiseks 5-e liikmeline komisjon.
2. Valida komisjoni personaalselt sm-d;
1. Semjonov, Vassili Georgi p.
2. Sannik, Vladimir Peetri p.
3. Sepp, Minni Kaini p.
5. Rahu, Aleksander Juhani p.
/Semjonov/:
/Pitk/
Täitmise käsud
Kogukonna-walitsustele selle üle, mis nendel Keigekörgemast
kinnitud seadmise järel 22mast Mihkli-kuu päwast 1870 täita
on, kui soldatid, kes aea peale wäljalastud, tenistuse
tagasi kutsutakse.
Seadmise järel 22sest Mihkli-kuu päwast 1870, saab Kogukonna-walit-
suste kohhuks pandud, wäljalastud soldatid, kes kogukonna piires elawad,
kutsuta ja selle üle walwata, et need selle tarwis Hakenrihtri herra ette lähewad.
Wäljalastud soldatite tagasikutsumine tenistuse, peab kui Keigekörgem
käsk selle üle wäljaantud on, Kogukonna-walitsuse polest nenda toimetud sama,
et seal jures middagi wiwitust ei sünni, mis ial wabandud sada ei wöi
ega sa.
Iga Kogukonna-walitsus peab, kui wäljalastud soldatidele, kes seal
piires elawad, tagasikutsumist tenistuse kulutama, nendele warsti seal jures
teada andma:
1) et wäljalastud soldatid wiwimata oma pilletitega Hakenrihtri herra ette
peawad minema;
2) et nemad nimelt nenda mitme pääwa sees Hakenrihtri herra ette peawad
minema, kui se Hakenrihtrist nende pilletite peal ettekirjutud on;
3) et, kes hiljem kui märatud aeal Hakenrihtri ette läheb, nuhtluse alla langeb;
4) et iga wäljalastud soldat, kes seda käsku ei täida ehk pelgu läheb, kui
teda kinni wöetakse, Kubermango wäeülema ette sadetud, ja sealt Söa-
kohtu alla pandud saab;
5) et iga wäljalastud soldatil kui tema Hakenrihtri herra ette läheb, korra-
lised rided ja jalawarjud peawad olema.
Kogukonna-walitsused peawad selgeste teadma, mittu wäljalastud sol-
datid nende piires elawad ja koguduse eestseisjate läbi selle üle walwama, et
need köik tagasikutsumise jures, pudumata Hakenrihtri herra ette lähewad.
Need wäljalastud soldatid, kes pelgominemise läbbi kogukonna piires, ennast
See läbbi mina pallun üllemal
nimmetud selle walla liegetelle kõvva
käsku et nad tullewad Kohila mõisa
oma wõlga mis neil jubba 1 1/2 astad seisab
wibimatta ärra maksma:
Johann Trei 15 Sülla Haggude est = 2 Rubla 25 Kop
Hans Wingel 3 Aawepuu est = 1 Rubla 50 Kop.
Kui ned sedda käsku mitte 10ma s.k.p. ei teida
sis sab se nende käst kuhtu läbbi wäl
ja pärritud.
Mõisa wallitsuse nimmel.
Köik se üllema kässu peale.
ülle wäljalastud soldatide tenistuse taggasi kutsmist.
Meie Sure ja Auliku Keisri herra köik se üllema kässu peale sawad wäljalas-
tud soldatid tenistuse taggasi kutsutud ja peawad nemmad ennast sellepärrast wibimata omma
Tallina kirkomeste kohtu
hakenrihte jure, Juuro kiriku juures, selle aea sees mis nende üllespidamisse pilletis nimmetud
on, möldima.
Need innimesed, nönda ka kõik kronu- ja priwallitsuse kohtud - raudtee wallitsus ei olle
siin mitte arwatud – kelle jures wäljalastud soldatid tenistuses seisawad, peawad nende palka
kohhe kätte maksma ja nende pilletid, kui leiwaandja käes on, taggasi andma, ja ka selle jures
Talina kirkomeste kohtu
neile kinnitama, et kohhe omma hakenrihtre jure Juuro kiriku juure lähhäwad.
Maidla möis 22,mal Juuli ku päwal 1877.
Hakenrihter
käsu ja tenistuse eest körwale hoida tahawad, sawad Kogukonna-walitsuse
polest kinniwöetud ja wangiwiisil Hakenrihtri jure sadetud.
Wäljalastud soldatite elukoha uendamiste üle, olgo et need uut kindlad
elokohta wöttawad, ehk aea peale teises kohas ennast üllespeawad, peawad
Kogokonna-walitsused, kui kange nuhtluse alla langeda ei taha, warsti Haken-
rihtri herrale teadust andma.
Kogokonna-walitsuste kohus on hästi selle üle walwata, et wäljalastud
soldatid, kes ühe teise kogokonna-walitsuse piirest nende kogokonna walitsuse
piires aea peal ennast ülespeawad, neile seda kohhe peawad teadma andma.
Kui sesugusid wäljalastud soldatid leiawad, kes seda tegemata jätnud, siis
peawad neid kohe wangi wisil Hakenrihtri jure nuhtluseks saatma.
Tähendus: Neid wäljalastud soldatid on aga mitte selle arruse
arwata, kes meie Paltima raudte peal töle ennast palkanud, ja
wägga kaugel kogokonna tallitajast ärra on.
Nendapea kui Kogokonna-walitsused Hakenrihtri herra polest wälja-
lastud soldatide tagasikutsumise kulutamise kirjad sawad, kui se ka hilja, öö-
aeal peaks olema, siis märgiwad nemmad kirjatoja kirja-ramatus kulutuse kätte-
samise päwa ja tundi, tewad kulutuse-kirjad lahti ja sadawad ilma keigewähema
wiwituseta iga külase selle Kogokonna piires, wäljalastud soldatide tagasi-
kutsumise kulutuse-lehed ja lasewad neid kohtade peale üleslüa, kus keigerohkem
rahwast käimas on, kui: kirikute, kogoduse kohtomaiade ja nendesuguste peale,
et nendaheaste wäljalastud soldatid kui ka rahwas ja kohad, kelle tenistuses
need on, seda teada sawad.
Kui wäljalastud soldatite tagasikutsumise kulutus tulnud on, siis peawad
Kogokonna-walitsused isse järele watama, kas teed mis nende ülewatamise al,
korra peal on, ja kui parandamata kohtasi leiawad, mis läbi tagasiminewa
soldati kogud wöiksid wiwitud sada, siis annawad nemad sellest isse-sadiku
läbi Hakenrihtri herrale teadust, kelle käest selle üle kaugemad käsu saawad.
Peale selle aga muretsewad ise teede parandamiseks mis nende kohus ja neil
wöimalik on.
Kogokonna eestseisjad, kes Hakenrihtri poolest nende jaamade juure saa-
detud saawad mis wäljalastud soldatite tee peal on ja ma ja rahwa poolest
ülespeetakse, peawad läbiminewa soldati-kogude wiiwimata edasisaamise, kor-
trete ja saatmise juures keigest jöuks abiks olema, kui ka nende inimeste reisi
eest hoolt kandma, keda kohto poolest wäljalastud soldatite tagasikutsumise
pärast saadetud on. Kui küüt-hoboste pudust peaks ollema, siis peawad nemad
isse warsti seadma, et hobosed seatud kohtade peale sadetud sawad ja läbi-
minewa kogudel wiwitust ei tule.
Kogokonna eestseisjate kohus on läbikäia kogude pealelikutel keige jöuga
abiks olla ja kui söiameeste läbi middagi segadust peaks tulema, nende talli-
tamiseks teha mis tarwis on. Tüli ja segaduse jures, mis söidomeeste läbi
sünniwad ja mis pärrast neid läbiminewa kogu saatja polest kinnipannakse,
peab Kogokonna eestseisja nende asemelle teisi murretsema ja süalusid wahi
al Hakenrihtri herra jure saatma, kes neid kohtu alla annab.
Neist kahest Kogokonna eestseisjast, keda Hakenrihtri polest ülekäimise
kohtade peale sadetakse, peab üks nendakaua ülekäimise koha jures olema kui
teine puhkab. Keigewähem eksitus ja holetus selle jures, saab raske nuhtluse
Tähendus: ülekäimise kohad nimetakse need paigad, kus reisiad
lodjade ehk paatidega üle jögede, jerwede ehk merekaelade widud
Eestimaa Kuberner, Kindral-Major Keisri oma saatja seltsist
Würst Schahowskoi-Streschnew.
Tallin, Loss, 6mal Jürri-ku päwal 1871 aastal.
Auustatud Kurtna walla
Tallitajale!
Ülemal auustatud tallitajat
saab sellega palutud siit
walla liikmele, kes kurtna
Hans Mühlwerkile, kindel
käsk anda, et tema wist
15. Künnla kuu päewaks
oma walla maksud 1 Rbl.
27 Kop. tuleb ära maks-
Haberstis, 29. Januaril 90.
Tallitaja Karl Grosswldt.
Wallawanema abilisele
kogukonnas.
Pärast selle käsu kättesaamist
1, Toimeta kohe, et kokku kutsumise ma-
ja (see on Walla maja) külges ja teistes ini-
meste elupaikades kuulutused kokku-
kutsumise, kaasa toodud asjade hinna,
hobuste ja hobuse riistade andmise üle,
üles saaks löödud.
2) Wiibimata kogu kõik kogukonna ja
mõisa pileti soldatid kokku, et neile
sõjawäe teenistusesse kutsumist kuulu-
tada ja kutsumise kaartisid kätte anda
3, Kohe täna ............ kogu kõik hobu-
bused kokku ja mõeda nende kasw ära.
Nendest hobustest, kellede kasw alla 1 ar-
sin 14 wersoki on, nimeta ..... tükki oma
kogukonna pileti soldatite Tallinna wii-
miseks ja kässi nende omanikusi, et ne-
mad neid homme hommikul kell 5 kok-
kukutsumise maja (see on Walla maja)
juure ühes wooriwankretega toowad, ja
... tükki Juuru, Kaiu, Kuimetsa, Rap-
la, Kehtna, Raiküla ja Jerwakandi wal-
dadest tulewate pileti soldatite Tallin-
na wiimiseks, ja kässi nende omaniku-
si, et nemad neid enne õhtuti kokkukutsu-
mise maja (see on Wallamaja) juure toowad
ja kuulu ta neile, et need hobused sõja wä-
gedele andmiseks on määratud. -
4, Kõiki hobuseid, kes 1 arsin 14 wersoki ja kõr-
gemad on ja kelledel seaduse järele õigust
Kohila abi tallitaja:
Saadan siin juures
Punasid kuulutusi tagawwäeliste kokku kuts.
Walgid - " - asjad, hinna üle
sõa wäe hobuste wõtmise kuulutusi
Mille kätte saamise peale käsen jalamaid
järgmist täita.
1, Punased ja walged kuulutused külas
rahwa rikkas kohtades koolimajas,
poodi, kõrtsi juures, mõisas j.n. e.
ülese keepita.
2, Küla kubjasid käskida silma pilk
tagawara wäelisi kokku koguta.
3, Kõigile hobuste peremeistele teatada,
et nemad peawad oma hobused kokku
kogumise kohta walla maja juurde
tooma selleks ajaks, mis kuulutuses
on näidatud.
4, Kui tagawara waelised kokku tulewad
21mal Nääri kp.
Sirkulair
Haggeri kikhelkonna wallade
Haggeri kikelkonna kirriku moisa
Tallide ehitusse tarwis, kihelkonna
wallad, seadusse järel piddid mulluaas-
ta Talli kattus katta, ja ehitusse prahti
era widama. Katusse katmene tulli maks-
ta 48 rubla 30 kopikat, ja prahti weddu
35 rubla, ja minna ollen need 83 rubla
30 kopikat waldade peal era jagganud,
ja annan wallade walisusele kesk,
jaggumisse arru lehhe jerrel wibimata
minnul erra maksta.
Sutlema mois
Haggeri kihhelkonna kirriku
21 Naeri kuu
woormündre herra
Kurtna waldas 2 rbl. 24 kop.
lutada ja et nemad peawad wäe Ülema
juurde ilmuma selle aja sees, nagu see pu-
nase kuulutuse 1 punkt on nimetatud.
5, Tagawara wäelistele meele tuletada, et
nad oma lahtilaskmise piletid ühes
wõtawad, aga kellel neid ei ole, siis
elamise tahed ja isiku tunnistused,
tarwiline pealmine riie ja jalanõud sõa-
waeseminemiseks ja et ei wõtta ühes kas-
tisid, ega üleliia asju, mis sõakäigus
mitte tarwis ei ole. Tagawara wäelistele
sõawäese ligi toodud asjade hinna kuu-
lutus ära selletada. Tagawara wäelisi
hoiatada, et neid saataid perekonna liik-
meid ei lasta sõawäe rongidesse, ei küüd-
hobuste peale, mis taga wara wäelisi wea-
wad, ega kokku kogumise paika Wäe Üle
ma juurde.
6, Walla wanema abi peab ühes tagawara
waelistega (kuu paew) kell 12l. a
Kohila raudtee waksali ilmuma ja taga-
warawäelisi usaltuse mehele, wallawane
wäeteenistuse kommisjoni poolt määratud
neid Tallinnasse saatmiseks.
7, Isiklikult järlewaadata, et kõik tagawara
waelised, kes külas on, nimetatud ajal kokku
kogumise kohta ilmuwad, kes awalikult kõr-
wale hoiab ehk joodikud kinni panna ja
wallawalitsuse saata, aga nende tagawara