Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
midagi wastutanu.
Kui kohtumees Michel Liebert, tõist kõrd jälle, wöörmündri Johan
Rättseppa, koolmeistre Karl Retsnikuga ja Johan Kubiga Jaan
Wilipi poole tagasi lännu, om Jaan Wilip nendele wäga wasta
olnu ja neid trotsnu ja ei ole mitte enam ommi linno läbi otsi
laske tahtnu, nink om wöörmündri Johan Rätseppa rinnast
kinni wõtnu ja saina wasta litsnu. Kui kohtumees Liebert Wilipi
käest küsino, kas tema lina pea sisen wahest mõni kurst om,
om Jaan Wilip wastutanu, et ei olewat, ent läbiotsja oma
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 1. Julil 1874.
Wallawallitsusest olliwa Oee ja Kobbela külla per-
remehhe kokko kutsutu egga külla koliwannembat wallima,
nink om Oee külla jaos Jaugamõisa Märt Joakit ja
Kobbela külla jaos Tõnnise Juk Hansi wallitus sanu.
Wallawannenb Johann Zimmer XXX
do - Johann Koemötz XXX
do - Jaan Anzow +++
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 4. Septembril 1874
olliwa koon kik alnimitedu nöumehhe ja wallawallitsus.
Wallawannembast omma täämbas kik nöumehhe
kokkokutsutu mitmesuggutse nöupiddamisele.
1, Hannuse kolimajale üts wastane ait 3 sülda 4 jalga
pik ja 3 sülda lai, sedda tööd wöttab Jaan Antoni hendale
päle, ölle kattus katta, laggi, pörmand ja usse tetta, nink
saab kige selle töö eest (65) kuuskümmend wiis Rubla hõb.-
2, Maggasi aidast halwas lännu (mäddanu) willi
om oksjoni wisil ärrä müüdu:
9 wakka Rükki - à  38 kop. teeb - 3 Rbl. 42 kop.- Andrus Mõttusele
4 - do - Keswi - à 35 " - 1 " 40 " - J. Thalberg
32 - do - Kaaro - à 5 " - " 17 1/2 " Linnert Lippartile
3. Wamilie ramatu kirjutamisse perrast om nõuwo
peetu nink kokko-könneldu ja üttel häälel kigist nöumees-
test hääs arwatu, egga ütte meeste kui ka naiste henge
eest /:10:/ kümme Kopkat kirjutajale selle wamilie ramatu kir-
jutamise eest massa, ja minnewa aastase Rulli-ramatu
(eest) kirjutamisse eest (4) nelli kopkat egga ütte meeste kui ka
naiste, henge eest, mida et nüüd ühtekokko 14 kopkat egga henge
päält kirjutajale massa tulleb.
4, Neil kattel 7 Zimmitre tallol om sel suwel 1874 rahhe
ehk rääss röa nurme ärra löönu, nink om selleperrast nöumeh
hil nöus wöetu, neile Zimmitre tallo perremeestele maggasi
aidast abbi anda.- perremees Karl Zimmer saab 6 wakka
Rükki ja perremees Jaan Simm 4 wakka Rükki -
5, Soelane Hans Möldrile, kelle röänurm suwwel
1874 wäega halwaste om saisnu nink ka seeki weel rässast om löödu
on kigist nöumeestest üttel hellil maggasi aidast 10 wakka
Rükki lubbatu.
Kik ne 5 üllewan nimmitedu punkti omma kigist
alnimmitedu nöumeestest wasta wöitus ehk hääskittetus sanu.
Nöumees Karl Koch
Nöumees Jaan Kuiw
" Andrus Mõttus " Hans Möldre
" Samul Serremat " Linnert Lippart
" Jaan Nutt " Juk Hansi
" Wärdi Leinus " Karl Pantalon
" Samul Pormeistre "
Wallawanemb Johann Zimmer XXX
Wöörmündre Peter Hinn +++
do Ado Joakit XXX
do Johann Koemötz xxx
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 28. Septembril 1874
olli koon kik alnimmitedu wallawallitsuse liikme.
Sel täämbatsel päiwal olliwa ne allannimmitedu
Särre külla perremehhe siin koon, ütte koolmeistret Lüüsi
koli päle Peter Rautsepa asemele wastsest wallima,
nida kui siin allan om ülles kirjuteda.
Masika Ado Kender wallis Jaan Sarrap.
do Ado Willip " Karl Strandberg
Särre Isak Landson - - do
do Mango Daniel " - do -
Lüüsi Rein Lüüs - do -
Serrendri Märt Luus " do
do - Ado Joakit " - do -
Leese Karl Wärton " Jaan Sarrap
do - Märt Piir " - do -
Kollino Michel Lüüs " Karl Strandberg
Matsi Karl Raam - do
Helli omma sanu:
Karl Strandberg - 8 helli
Jaan Sarrap - - 3 "
Selle päle om ennamba helliandmisse perra Karl Strandberg
Wanna Anzmöisa Lüüsi koolmeistres wallitus sanu.
Wallawannemb Johann Zimmer +++ Wöörmünder Ado
Joakit +++ Peter Hinn +++ Johann Koemötz +++ Jaan Anzow XXX
Sullaste nink prirahwa seast nöumehhe:
Rein Lann
Märt Puk
Karl Pödder
Dawit Treumuth
Mart Pijr
Selle walla wallitsusse poold sai neile sin nimmitetuile
perremehhile ette loetus mees kui paljo wilja kellegi töö eest
om mastu:
Ködre nink Pissu tarre teggemisse eest 16 Tst rüki 5 Tset 4 k. keswi
Simanni nink Rimmi tarre eest 15 Tset. 30 kar. rüki 6 Tset. 46 kar. keswi
Kiltre kolimaija otsa teggemisse eest 2 Tst. 44 kar. rüki 1 Tset. 44 kar. kes.
Kiltre kolimaija Tahwli, Anemoisa wangimaija usse nink pör-
mando teggemisse eest 1. Tsetwert rükki.
Ne een nimmitetu nöumehhe ütlewa kõik päle selle teeda sa-
misse, päle et nemma neide tööde nink palka masmistega
rahhul omma, ja üttegi tassumist selle kog. wallitsusse käest
ei tahha, ennegi Dawit Treumuth ja Isak Wallner ei lubba
rahhul olla.
Neist man ollejist nöumehhist sai nöu petus, ja Kiltre koli-
maija ahju, Pliti nink pattu mürisse pandmisse eest ja wunta-
menti kinni teggemisse eest Niklas Põdder 5 wakka rükki nink
ütte wakka keswi saab, ja Märt Joakit selle samma töö awwi-
tamisse eest ütte rubla rahha.
Neilt een nimmitetuild nõumehhilt sai Kernajürri tarre
teggijale 20 wakka rükki nink 10 wakka keswi palkas lubbatus.
Neilt een nimmitetuilt nõumehhilt sai Kauksi kolimaija
kätte tetta antus.
koli laua eest 1 Rubla 50 kopka palka lubbatus, ja Märt Pijr
Neilt man ollejilt nõumehhilt sai küssitus kui suur se walla
Magasi ait tettas, ja nemma kitti köik hääs 18 süld pikka nink
6 süld laija, parraja sawat, ja 3me läwwega tetta ja ilma
Sai neile nõumehhile ette pantus, et Karola wissi prester
selle Wissi kabbeli aija wahtjale selle kog. käest 7 Rbl nink
30 kopka palka tahhap, mes neil tolle kerriko nöupidamissel
arwata om. kas se rahha sist koggokonnast mastus saab, wai
ei sa. Selle päle kostsewa kõik nõumehhe et sedda rahha sist
ei masta, selle et nemma sest asjast middagi ei tija.
7. Sai selle wallitsusse poold nöumehhile ette pantus, et selle walla
sissen ne allan nimmitetu maija wäega alwa omma, ja kui
tee kannap weel sel kewwadel küllade wisi tettus sawa, ne omma
Pattuperra küllan Junti Ado tarre, Oe küllan Hauka Reino tarre,
nink Rimmi küllan (Hauka Reinu tarre.) Tootsi Johani tarre.
Sedda nõuwo kittiwa köik een nimmitetu nöumehhe hääs.
8. Neist man olljilt nöumehhelt sai kirjutaijale selle aasta moona
karus 20 wakka Kollina karo lubbatus.
9. Selle moisa wallitseja herra poold sai selle walla wallitsus-
sele nink nöumehhhile teeda antus, et nemma walla kolimaijade
maade nink puije perrast möisaga ütte wastse leppingu tegge-
wa, selle et möisa wanna urje päle neile ennamb se tarwis middage ei
anna. Koggokonna wannemb Märt Tedder wöörmünder
Rein Lüüs Karl Post Jaan Simm Dawit Kaar
Wannan Anzmoisan sel 20mal Märzil 1868.
Koggokonna wannemba kässu päle olli tämba ne sia al-
llan nimmitetu nöumehhe kokku tulnu, mönne asja
perrast nöuwu piddama.
1. Sai Soldan Walda Wislapuule Magasi primasse wiljast
temma ülles piddamisse tarbis 3 wakka rükki nink 2 wakka
keswi lubbatus, kellega temma ütte aasta pease läbbi tul-
lema, nink nimmelt seni kui 1ni Märzini 1869.
2. Hauka Rein Libeon om Urwaste kerriku tee kubbija
ammeti enne kätte wötnu, nink ei sa üttegi palka se wai-
wa eest.
3. Maddis Wallner annap henda poijale
nink kattele tütrele Els 14 aastat wanna ja Ann
3 aastat wanna iggawetses ommantusses henda maija
Krami: 3 hobbest, 4 lehma, 2 öhwakest, 4 wanna zikka
4 lammast 1 kitse, 1 raud wankri nink köik mu maija
rista, ja 15 wakka leiwa terri
15 wakka keswi
25 do kartowlit
4 do ernit
5 do karo
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 20. Augustil 1871 -
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmünder
Peter Hinn, Anz Möldre ja Isak Wallner nink kik allan
nimmitudu, nõumehhe.
Sel täämbatsel päiwal om nõuwo peetu mel kum-
bel se kerku tee saap ärral jaggada egga ütte tallole temma
Taadri arwo perra. Särre, Rimmi, Oee ja Kobbela küllale,
saap kerku-tee katten tükkin ärrä jaggada, eddimenne
jaggo teed saap Wanna Anzmõisa piirin nink töine tee
jaggo saap Wastse Anzimisa ja Urwaste mõisa piirin ollema
Jõeperra ja Ähhijärwe küllale saap tee ütten tükkin
jaggada. Pattuperra küllale saap tee jaggo ütten tük-
kin jaggada.-
Litzmõtza jõe silla mant allostap Rimmi külla tee-
jaggo. Wanna Anzmõisa pole teed eddesi, perran Rimmi
külla allostap Särre külla tee jaggo Wanna Anzmõi-
sa ja ka Wabina-mõisa pole Krawi kõrtsi mant.
Oee külla tee jaggo allostap Annemõisast Karrola kerku
tee posti mant Wanna Anzmõisa pole, Oee külla per-
ran tullep Kobbela külla tee-jaggo.
Matto monameeste posti-tee assemel wõttap mõisa wal-
litsus 2 künärd kerku teed 1 küündre posti- tee eest sädä.
Se Matto tallode tee jaggo allostap Wanna Anzmõisa ölle-
koa silla mant nida kawwede kui Urwaste kerku pole
Pajukörtsi silla manno.- Kiwwitee, mes õllekoa silla mant-
nida kawwede kui Muddakopli silla manno, jääp Matto
moonameeste tee säädmisse eest, mes Wanna Anzmõisast
koggokonna maja (Hansioja) manno lähhäp.
Pattuperra külla on wanna prugi perra teed sääd-
nu Muddarehhe nukka mant nida kawwede kui õlle-
koa silla manno, et nüüd se kiwwi tee mõisa kulluga
om tettu, wõttap mõisa selle kiwi tee Matto monameeste
tallode jaos mant ärra, sis saap Pattuperra küllale
Mudda rehhe mant Annemõisa teed eddesi nida pik-
ka tee jaggo manno, kui se kiwwitee jaggo pik om.
Jõeperra ja Ähhijärwe küllal om wanna
pruki perra se tee jaggo sääda ja parrantada mes
Wanna Anzmoisa sisen lipputulba mant Wastse
Anzmõisa poole lähhäp, neda kawwede kui Tootsi,
Nõumees Jaan Wärton +++ Wallawannemb Johann Zimmer xxx
härgilauda otsan silla manno.-
do - Karl Ots XXX
do - Peter Pärsimäggi XXX
do - Anz Möldre XXX
do - Linnert Lippart XXX
do - Isak Wallner XXX
do - Tannil Puusep XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 27. Septembril 1871.
ollid kik allan nimmitedu wallawallitsus nink nõu-
meeste koggo koon:
Sel täämbatsel päiwal olli pärahha wäljakir-
jutaminne.
Tõiselt om täämba se maggasi aidan katte aasta
sissen ärrä (mäddänu) halwas lännü willi oksjoni
wijel suremba hinna pakkujatele sanu ärrä müdüs:
Linnert Lippast ostse 17 1/2 möetu à 1 Rbl. 90 kop.
ehk 5 Zetwerti 30 Karnist Rükki-om masnu 33 Rbl. 25 Ko
Peter Pärsimäggi ostse 7 1/2 möetu à 15 kop. - ehk
2 Zetwerti 22 Karnist Rükki - om mastnu - 1 Rbl. 12 kop.
Anz Möldre ostse 14 3/4 möetu à 30 kop. - ehk
4 Zetwerti 39 Karnist Keswi-om masnu - 4 Rbl. 22 kop.
Wöörmünder Peter Hinn +++
do - Anz Mõldre XXX
do - Isak Wallner +++
Nöumehhe:
Jaan Wärton kostse "ja" XXX Linnert Lippast kostsa "ja" +++
Karl Ots, "ja" XXX Anz Mändik " ja" XXX
Johann Pettai "ja" XXX Karl Pantalon, " ja" XXX
Mango Salup" "ja" XXX  Jaan Hammer "ja" XXX
Peter Pärsimäggi "ja" XXX Rein Joap "ja" XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel. 4.  Oktobril 1871
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmün
der Peter Hinn, Anz Möldre, Tawit Kaar ja Isak Wallner
nink kik allan nimmitedu nõumehhe
Sel täämbatsel päiwal om wallawallitsusele, kui
ka nõumeeste koggole se Wanna Anzmõisa Wallitsusse
kirri No 93 sel 23. Septembril 1871 ette loetus.
Mõisa wallitsus ütlep selle kirjaka wallawallitsussele ne
Wõlga om massa Karl Pödal
2 Sullasele wanna palka. 8 R.
2 mötsawahhile wölgo 7 "
poig Karlile massa
7." 50 Cop.
mitmite asju eest - 15 " -
Summa 37 R 50 Cop.
Selle nimmitetu wölla om temma poig Jakob henda päle
massa wötno, nink se eest essa käest sanu.
4 õhwakest kokko 16 Rubla
3 hobbest - 13. "
1 kirrio orrik 4. "
4 tõist zikka 11. - 50 Kp.
Summa 44 R 50 Kp. se mant peap Jakob 3 R.
essale taggasi masma, nink 4 R. jäwä Jakobi kätte tema
tütre Ewa Lusti kirstu nink rõiwaste tarbis
Karl Põdder nimmitap henda lastele ossaiaos:
1. Poig Karl on henda jao kätte sanu
1 " Jakobile 1. Lehm
1 Tüttar Annele 20 aastat wanna 1 Lehm 8 R arwato Jakobi käen
1. do. Ewale 15 - do do 1. " 10 " do. Jakobi do.
1 poig Antonile 6 aastat wanna lubbap temma köik se hä
mes temmäl henda kätte jääb.
Jakob Pödder kelle kätte se maija jäb, lubbap henda essa
nenda kaua kui temma ellap, henda maijan piddata, ja
ka tälle hobbest se maa harrida anda, mes temma säld
maja küllest saap. Wöörmünder Rein Lüüs XXX Jaan
Simm XXX perrantusse jätja Karl Pödder +++ kirjutaja GPales.
Kerna Samuel Lusti perrantus, wolu sel süggisel, sai Kerna
pool sel 1sel Nowembril 1867 ülleswoetus, nink ärrä kalutus.
1 must ruun hobbene - 15 R.
1 raud wankri 8 R
1 werrew ruun do 10. "
1 linna Massin 3 "
1 kirriw lehm 13. - 50 "
1 raud wankri 2"
1 werrew lehm - 10.-
3 adra 1 "
2 õhwakest - 14. "
2 raud rekke 2. 50 kop.
2 wähhämpat õhwakest 7 "
3 kirwest 1" " -
4 lammast - 8. "
1 saag " 25. "
2 kitse 2. "
2 patta- 1. " -
3 zikka 8.
4 wikkatet - 1." " "
Latus I. 87 R. 50 p.
Latus II 19 K. 75 kp.
Latus I 87 Rbl 50 Kp.
" II 19 " - 75."
Kap - " 19 " - 75."
" - 75" -
1 rõiwa kirst 1." - 50.-
1 rõiwa kirst 2." - 50."
1 wastne willane meste särk 3. - "-
1 wanna kask ja pihtsärk- 1. - 50."
1 Taose, lenzi nink suitse - 2". - "-
Summa 118 Rbl 50 Kp.
Selle hä mant om Kerna Samul
Lustil wölga massa:
Märt Lasmannile karo eest 6 R 25 kp.
do do selget rahha 13. - "
Tenja rahwale palkas massa - 10. - 25.
Waltina rentnikule 1 - "-
Möisa ei magasi wölga ei olle
Summa 30 R 50 k. 30 Rubl 50 Kp
Jääb perrantaijle 88 Rbl ".-
Se nimmitetu hä mant on naese sisse toodu hä 2 lehma
3 lammast ja üts hobbene mahha jättetu.
Se hä om kõik Samuel Lusti lessa naese Marri Lusti kätte
jänu.
Samul Lusti liggimetse perrantaija omma:
1 temma lesk naene Marri
Sel 1 Märzil 84
2 " tüttar Lisa 13 aastat wanna, om ossajaggo kätte sanu
siin kohto een
rahhaga ärra
masto
3 " " Ewa 10 " " " " nisamma. -
5 " " Mina 5 " " kõik kätte saanu Miina Milt
4 " " Ann 7. "
6 " " Marri 2 "
Sedda tunnistawa koggokonna wallitsus nink neide
laste wöörmünder: Koggokonna wannemb Märt Tedder XXX
koggokonna wöörmünder Jaan Simm XXX Koggokonnas nink
neide laste wöörmünder Karl Post +++ laste wöörmünder
Märt Laasmann +++ kog. kir. G. Pales.
Karl Palk, Igastest, perrandaja Lisa Lust mees, tunnistas kätte
sanu ollewat: 2 lehma, 1 aastane zigga ja 2 wanna lammast
nink ei ütte sellest warrandusest middake ennamb nöuda
Tinno. Maddise poiale, Wallnerile
lubbamisse täht, et temma Peter Koemötza eest
Soldati tenistusse woib minna. Wannan Anz-
moisan sel 2 Januaril 1867.
Wallawannemb Märt Tedder +++
Wannan Anzmoisan sel 3m Febr 1867.
Koggokonna nöumeste selts olli Walla wannem-
bast kokko kutsuto, sin allan nimmiteto asju
perrast nöu piddama, nink olli nöu piddamisse
Wallawannemb Märt Tedder
wöörmünder Rein Lüüs
Karl Post
Jaan Simm
" " Dawit Kaar
" nõumees Märt Lüüs
Sacher Pik
Johann Lell
Jaan Reiljaan
Rein Libeon
Johann Reilik
Hiskias Tammberg
Isak Wallner
Märt Pijr
Hans Kuiw
Karl Treimann.
Kasper Koch
Jakob Habsalon.
1. Walla wannemba palka perrast sai nöu petus, kelle
man köigilt nöumeehhilt nink wöörmündrit, kes sin
een nimmiteto om, ütsi sai küssitus, ja nemma
nimmiti köik, et Wallawannemb sin allan nim-
miteto palka saap
a. Rahha palka 50 Rubl. hõb., nink saap wallast, kiu-
dohobbese, kui temmal walla asju tallitata tullep,
/:mes walla asju tallitata tullep:/ mes walla nink
möisa pirist, wällän om, ent walla sissen tallitap
köik omma hobbesega.
6. jäwa temma maijapäld kõik kronu massu mahha,
nink nimmelt:
1. köik kiudun käimisse,
2 köik teede teggemisse
3. Jama heina nink hölle andminne, ja Jama töö.
4. walla maiju ja kolimaiju nink kerriko töö, ja
neide mannu hölgi andminne, ent ütte ärrä pal-
lanu majja man awwitap, nenda kui köik
töise wallarahwas.
5. köik korteni andminne soldannele, ehk muile
innemisile kes wast tallude sisse korteri pantas
2. Magasi tendris sai wallitus, nink neide nimmitui-
de man ollejde Walla wannemba nink nõumeste
käest ütsi küssitus, ja nemma nimiti kats wal-
lawöörmündrit se tallitusse tarbis:
Wöörmünder Rein Lüüs
nink nimmiti neile palkas, Rein Lüüsile 20 Rbl
nink Karl Postile 20 Rbl. hõb., nink peawa köik
kronu orjusse täitma, nink massu masma, nenda
kui köik töise wallarahwas,
3. Kattel töisel walla wöörmündril sai palkas arwa-
tus nink köikist nimmitetuist man ollejist Wal-
lawannembast nink nöumehhilt ütsi küssitus
ja nemma nimmiti Dwit, Kaarile 15 Rbl, nink
Jaan Simmile 15 Rbl. hõb. aastast, ja peawa
köik kroonu massu nink töö täitma, mes eale enne-
gi on, nenda kui köik töise walla perremehhe.-
4. Sai nöu petetus kigist, man olleijst kes üllewen nimmitetu
walla wannembast, wöörmündrist nink nöumeh-
hist, ja neide käest ütsi küssitus keddas nemma
walla wallitsusse nink koggokonna kohto kirju-
tajas walliwa, ja nemma nimiti kõik Georg
Pales, ja kinniti temmale palkas:
Wana-Anzla kogokonna kohtu majan sel 7 Nowembril 1885
Man olliwa: Wallawanemb Johann Pola
Wöörmünder Jaan Kaska.
Rein Lüüs
Johann Rätsepp.
Raavi Isak Wallner andis üles, et temal ööse sel 30/31
Oktobril s.a. tallist üks hobune ärawarastatud, mes
peale tema jälgi mööda kuni Waltina kõrtsi manu
läinud, ent ei ole oma hobust mitte löudno, ja on temal
jäljed käest ärakadunud. Sis on tema kalendrist järele
kaenu, et sel 1 Nowembril Tartun laada olewat, ja
on tema ka sinna lasta sõitnu, lootusen, oma
hobust seal wahest kätte saada.
Eesmalt on tema turu peal oma hobust otsinud,
aga mitte leidnud, ent kui tema jälle tõine kord
uma seltsimehe Jaan Malleusega laada platsi
peale läinud laada kõrwal kolm hobust ja kolm
meest näinud ja on tema oma seltsimehega oma
wõigu hobuse äratundno, nisama ka näinud, et
Andrus Mõttus nendest kolmest meestest üts olnu.
Kui Andrus Mõttus teda näinud, andnu tema
Isak Wallneri hobuse ohiliko tõise mehe kätte ja
läinud kolmanda mehega, ega üks ratsala, pakku-
Isak Wallner ja Jaan Malleus wõtnu selle mehe
kelle kätte Wallneri hobune jäenud, kinni ja weenu
teda raatuse peale, kos Wallnerile wallawalitsuse
tunnistus kirja perra oma hobune kätte antud.
Se mees kelle käest tema hobuse kätte saanu on
oma nime Audrus Kuck üttelno olevat, ja kelle
käest Kuck jälle selle hobuse ostnu, olewat Mihkel
Rautpuu nimi, Antsla wallast, mida Rautpuu
nime meie aga sugugi siin wallan löuda ei ole.
Selle wallamees Andrus Mõttus, wastas küsi-
mise peale, et tema kolmapäewa õhtu Isak Jaikiga,
egaüks oma hobusega, neesama aga ühe wankri een,
Tartude sõitno, nink Liimando kõrtsimehe käest weel
ühe kolmanda hobuse juure ostnu
allan nimmitedu punkti ülles:
1, nöuwap möisa wallitsus 6 luteri kolimaja maa, mes 50 Tad-
rit ja 51 Kross suur on, egga Taadri eest 6 Rubla renti;
2, kolimajade ehhitamisse nöu(tarbis), nii kui palki, läwwa, lubbi
ja telliskiwi;
3, kolimajade pallotamisse puu 90 sülda;
4, koolja kirstu lawwa, 200 lauda.
5, walla kohtomaja pallotamisse puu, 70 sülda;
6, Latsareti pallotamisse puu, 50 sülda;
7, kohto kirjade saatminne, ja
8, ülle ültse kik mes walla õigus ja kohhus om tallitada.
Kiki neide üllewan nimmitedu 8 punktide tassumisses
mes wald seni ajani mõisa käest om sanu, andse egga per-
remees omma Taadri arwo perra egga 7 Taadri päle 3 jalla-
päiwa, neidest pool suwwel nink töine pool talwel, nink wed-
das egga peremees 2 sülda ütte hallo puid mõisa ja ühte sae-
palki saeweski manno.-
Wallawallitsus ja ka kik nõumehhe arwasiwa, et
se päiwade andminne, ja ka puu nink palki weddaminne
neile raske om.
Mõisa wallitsus pandse töise kumbe perra wallawal-
litsusele ja ka nõumeestele leppinkut ette, nida kui siin
(oll) om ülles kirjutedu:
1, neide 6 kolimajade maa 50 Taadri 51 Kross rent à 6 rbl. 304 Rbl.
2, 200 sülla puu eest, mes walla kolimajade, Latsareti
nink kohtumaja kütmisses ülles lähhäp à 80 kop. 160 "
3, 200 lauda koolja kirstude tarbis, telliskiwi ja
lubbi, mes walla tarwitusse päle saap ärrä prugitus.
61 "
Üttekokko 525 Rbl.
Neide siin nimmitedu 3 punkti eest, mes mõisawallitsus
sel öigus nõuda om, leppis mõisa wallitsus, et koggokond mõi-
sale olles 350 sülda ütte hallo puid raggonu mõisa mõtsast, ja
olles ka piddanu mõisa weddama. Se 350 sülla puu raggomisse
ja mõisa weddamisse eest kui egga sülle raggominne ja mõisa
weddamine 1 Rbl. 50 kop. töö palk om-se teep üttekokko 525 Rbl,
nida samma paljo kui üllewan nimmitedu mõisa wallitsus-
se nõudminne neide 3 punkti perra om.
Kui mõisa wallitsus omma ette pantu leppinkut wanna
kui ka wastse wisi perra wallawallitsussel kui ka noumeestel wasta
meelt tundse ollewat, sis lahhutas mõisawallitsus henda ni-
gist neist seniajani ollewist leppinkutest wallale, nink ei
anna ennamb walla kolimajade, Latsareti maja ja kog-
gokonna kohto maja kütmisse tarbis puid mõisa mötsast.
Koggokond massap ka kolimajade maa eest egga Taadri
eest 6 Rubla renti.
Wallawallitsus ja ka nöumehhe es wõtta mõisa
wallitsusse leppinkut wasta, nida kui siin allan ennamba
helliandmisse perra nättä om:
Nöumehhed
Jaan Wärton ütles "ei" Tannil Puusep ütles, "ja"
Mango Salup " "ei" Andrus Koemõtz " "ei"
Karl Ots " "ei" Rein Joap " "ei"
Linnert Lippart " "ei" Jaan Hammer " "ei"
Karl Pantalion " "ja" Johann Pettai " "ei"
Anz Mändik " "ei"
Neide nõumeeste helliandmisse perra omma 9 nöu-
meest "ei" üttelnu nink 2 nöumeest, ja" üttelnu,-  sis om
suremba hulga "ei" ütlemisse perra wallawallitsus henda
mõisa wallitsussest ärrä lahhutanu.-
Tähhendus 8 punktitele kumba mõisa wallitsus sel
23. Septembril c. No: 93 om ette kirjutanu, kik mes (wallal)
koggokonnal õigus ja kohhus on tallitada, ja koggokonna
omma kullu päle peap teggema nink masma: 1, kohto
kirjade ärra saatminne; 2, kerku wöörmündre palk,
mes seni ajani mõisa ommalt poolt kerku wöörmündrile
päiwade ehk ka selge rahhaga om tassunu - jääp nüüd
koggokonnal massa; 3, kerku-kui ka posti-teede silla ja
kässipuude tarbis omma seniajani mõisa mõtsast palki
sanu - nink neid ei anna ka ennamb mõisa om-
mast mõtsast.
Nõumeeste helli andmisse perra massap kog-
gokond selge rahhaga 6 luteri kolimaja 50 Taaldri 51 kros-
si eest renti 304 Rubla, nink ostawa se 200 sülda
puid, mes 9 kolimaja, latsareti maja ja koggokonna
kohto maja kütmisse tarbis waja om, walla kul-
luga, mis pärahha manno saap arwatus, eg-
ga ütte pärahha masja henge päle.
Wanna Anzimöisa koggokonna majan sel 18. Junil 1873
olli koon kik alnimmitedu wallawallitsus nink nöumehhe.
Jürri Merreärg, Tartust, wöttab Hundi kolimaja
wanna jaggo maija ülles kaaluda ja wundamenti wast-
sest müürida, ja 2 korsnat, 2 ahjo ja üts pliit lämma trubi-
tega ülles tetta, nink kige selle töö eest saab, kui körra
perrast ja ilma laitmata om tehtu ja wastawöeta. 50 Rubla
ja 14 jalla päiwa Pattuperra küllast.- Jürri Merreärg saab
Hundi kolimaja rehhetarre ahjo umbre teggemisse eest 5 Rubla
ja Kauksi kolimaja ahjo ümbreteggemisse eest. 6 Rubla
Selle kaubaka ommawa kik alnimmitedu nöumehhe
rahhule, ni kuis nemma omma "ja" ütlemissega tunnistawa
Jakob Wassil kostis "ja" Samuel Pormeister kostis " ja
Andrus Mõttus " "ja" Andrus Koemötz " "ja
Hindrik Wannar " "ja" Tohwre Päiw "ja"
Karl Pantalon " "ja" Jaan Anzow " "ja
Wärdi Leinus " "ja" Mängo Salop " "ja
do - Ado Joakit XXX
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 27. Julil 1873.
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmün-
der Peter Hinn ja Ado Joakit.
Kusta Martin wöttab ärrä pallana Soome Jaan
Thali tarre, pöhtja, agganik tarre otsan ja ütte ellamisse
kambre palkedest tetta nink kattab öllist kattusse, teeb pöht-
ja wärrete, tarre usse nink paja-lawwa, selle kige töö
eest saab Kusta Martin 130 Rubla. Maja pik 12 sülda ja
lai 4 1/2 sülda. Kammer peab sissest ärrä löödus saama.
Kusta Martin lubbap sedda Soome maja sel 13. Sep-
tembrini walmis tetta nink ilmalaitmata wallawal-
litsussele kätte anda.-
Wallawannemb Johann Zimmer. XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 24. Septembril 1873.
olli koon kik alnimmitedu wallawalitsus.
1, Kauksi kolimajale penkide tööd wöttab Karl
Kallion hendale tetta:
1 pink 5 sülda pik kattest lawwast, saab. 2 Rbl. - Kop.
2 - " - 4 - " üttest - " - " - 2." -
14 - " - 2 -  " - " - " - 5 " 60 "
2, Kauksi kolimaja pönige (p) treppi wöttab Johann
Auerbach tetta nink selle töö eest saab 13 Rubla.
do Johann Koemötz XXX
do. - Jaan Anzow. XXX
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 24. Septembril 1876.
Täämbatsel päiwal olli Pärahha wäljakirjutaminne
Man olliwa: Wallawannemb Johann Zimmer, Wöörmün
der Peter Hinn, Ado Ioakit, Johann Koemötz ja
Jaan Anzow, Päkohtomees Märt Lüüs, Kohtomees Jaan
Reiljan, Sahkri Pik, Ado Puusep ja Karl Wallner ning
10 nõumeest.
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 27. Nowembril 1873
olliwa koon kik alnimmitedu wallawallitsus nink nöumehhe
Wallawannembast omma täämba kik nöumeh-
he ja wallawallitsusse liikme kokko kutsutu, maggasi
wilja müümisse perrast nöuwa piddama, kui paljo
nink kui suure hinna eest wilja wöib müüdus
Nöumeestest on nöu wöitu, 200 Zetwerti Rükki
nink 400 Zetwerti Keswi ärrä nüwwa, nink hind
om pantu. Röa wakka eest 2 Rubla ja Keswa wakka
eest 1 Rbl. 30 koprat, Walka liina müwwa. Müüdu wilja
Walka
puidest.
Wörru kohtu puud 16 süld
Tölliste jaama puud 73 "
Karrola kerrikio - 7 1/2 "
87 1/2 süld
Anzla ------ 51 "
Wõrru, Tõlliste, Karrolade ja Anzla kerriku
mannu weddama.
Pääle se murretsep möisa Tohtri nink
Walla kooli maijado mannu puud, ning
nimelt: Tohtri maja mannu 50 süld.
Lüüsi kooli mannu 10
Lutter- Kauksi -"- - 10 "
Kiltro - " - 10 "
ussu Hannusse - - - 10
kooli. Hundi - - 10
140 sülda
Tiksi - do - 10
wenne- Reile - 7 - 10
ussu koo- Puusmõtza - - 10
limaija Mändino - - 10  " 227 1/2 süld kokko
Selle eest raob ja weab wald 400 ehk 420 sülda
1 sallu puud mõisalle, se om 2 süld egga perremehhe
pääle. - Uellewan tettu rehnungi perra raob ja
weab wald sis 17 2 1/2 süld puid rohkemb, kui temma
essi ärra prukib, ja arwap. Möisa se rohkemb
raggu- ja weddamisse, neide puu hinna ette,
mes Tohtri tarre nink koolimajade mannu möi-
ja poolt antakse.
Neil üllewan nimitetu 6 luttere koolimajadel om
eggal üttel pruukimiseks maad antu, ja peap
wald möisale selle maa eest, päiwa taggasi orjama,
egga perremees omma tallo suurusse perra, ja nim-
melt egga seitsme taaleri päält, kolm jalla päiwa
pool neist suwel, pool talwel.
Need leppitusse omma ette aasta pääle tettus, se om
Jürripäiwast 1868 kunni Jürripäiwani 1869.-
Wallawanemb Märt Tedder Wöörmönder Rein Lüüs
Jaan Simm Karl Post Dawid Kaar.
Wanna Anzmõisa see 28mal Mail 1868
Walla wallitsus all koon nink ka nöu meeste
seltsist tulno;
Nöutmehhe: Rein Libeon
Sahker Pick
Hiskias Damberg
David Treumuth
Mart Piir
Rein Lann.
Tull Annemõisa rentnik Samul Zimmer nink
kuulutas walla wallitsusse ja nõupidajiede een,
et temma sedda wangi kiutu mis ta minnewa
Aastal Annemöisast Wissi kõrtsi 70 Rubla est weddanu
eentullewal aastal ennamb mitte selle palka est
widdada ei wöi tahha, ja nöuwap temma selle
kiudu käimisse est 90 Rubla. Päle se kaibas ta
ka, et minewa aastal se wangi kindu weddaminne
mitte ütsinda seni kui Karrola Wissi kõrtsi, (Tema leppingu
perra) ennegi seni kui Walka liina om olnu, ni et
temma igga kindu woori man, kats saama wahhet
käima piddanud. - Kui eddispäidi wangi kiudu
käiminne peasi weel Walka Weddada peasi temale pääle
sunnitama, nöuwab Samul Zimmer aasta kiudu käi-
mise est 150 Rubla.
Sai nöumehhedest kaalutus ja Samul Zimmerile
80 Rubla palka kiudu käimisse est Annemöisast Wissi
kõrtsi lubbatu, miska Samuel Zimmer rahhu jäi ja
se orjusse jälle üttes aastas p henda pääle wöttis.
Se minewa aastal Wissi kortsist seni kui Walka linna
weetu kiut, arwap walla nöumeeste selts, üllekohtoga
Anzmöisa wallale pälesunnitu ollewat, nink jääb
Wallawallitsusse kohhus, sedda asja Wörru maa-
kohto mann perra kullelda ja ärra selletada.
Seeni agga kui se assi weel selletamata om
N 37.
Wannan Anzmoisan sel 2sel Julil 1867.
Kernajürri Karl Treumuthi perrantus kes sel Januari
kuul 1867 ärrä koli, sai sel 2. Märzil 1867 walla wallitsus-
selt ülleswoetus nink ärra kalutus: Transport, 198 R.
1. must merra hobbene 27 R.
7 sögi lennikut
1 werrew ruun hobbene 10 "
1 jahhu kast
1. must merra hobbene 10 "
1/2 puuda wastsit kanepitsi kaplu
1. must lehm - 10 "
12 kölbliku wilja kotti
1 " " 10 "
2 wastset tördut
1 werrew lehm 11.
2 " wanni
1. " " 12.
2 " wöitünni
1 " " 12 -
1 wanna kirst
1 " " 12 "
1 kusine haam
1 must " 13. "
4 wastset pangi
1 werrew ohwakenne - 3. -
40 künart kottirõiwast
1 must ohwakenne - 9. -
2 wastset meste kaskat
1 " " 8. -
4 willast meste särki
1 pullikenne - 5. "
2 " 1 " pihtsärki
1 must wask - 5 --
2 paari pükse
10 lammast - 20;
5. naeste särki
1. Sik 1 "
5 " pihtsärki
6 Zikka 20 "
4 lamba nahka
25 wakka keswi
1 naeste kassuk
15 do leiwaterri
1 wanna sola kirst
4 do rükki
6 wastset puu ratta Zõri
7 do karo
2 pangilist wina pütti
6 do ernit
2 do ubbe
1 wankri täis tamitsit köddarit
1. wanna lihha ruh
7 do linnasemnit
9 kõlblikko zirpi
2 do seme ernit
1 telle arwato 3 R.
30 do kartowlit
1 raud töö wankri 5.-
2 wanna tördut.
2 puu weo wankri 3. -
2 Sarja
1 raudsaan - 2 "
2 sökla
3 raud regge - 4. "
2 kolmandiku möötu
3 pari adra raudo 1 " 50 kp.
Transport 193 Rbl
Transport, 216 R 50 k.
Transport 216 R 50 k.
1 kuwwe pangilinne padda 3. R.
1. weike kap 1 "
1. kruw pink 1 " 50 Cop.
3 kirwest 1. - " -
1 weike saag " 20. "
3 ohherndit " 6 “
3 höwlit 1 " 50. "
1. pangilinne padda 1 "-"-
45 punda linnu, mes ärra müüdus 226 R 30 om krami eest arwato.
sawa nink se rahha mes säld
saap koggokonna ladiku hoita
Moisa ei Magasi wölga ei olle. -
Selle hä perrantaija omma:
1. kaddunu Karli lesk naene 59 aastat wanna
2 " " poig Isak 27. do
3 " " Jaan 10 do
4 " " tütr Liisa 21. do
5 " " Leno 17. do
6 " " " Ann 14. do
7 " " " Katta 12 do
Koggokonna wannemb Märt Tedder +++ koggokonna wöörmünder
Rein Lüüs XXX Karl Post, XXX Laste wörmünder Karl Post
nink Werdi Treumuth. Koggokonna kirjutaija G.Pales.
Anne Kõiwo perräjanu hä:
1 lammas
26 künart töimist paklass roiwa
7 rublat rahha sõsare mehhe käest
3 pallajat
1 suur naeste särk
5 nakla willu
24 künart särgi röiwast
11 künart linnast röiwast
3 willast undriku
3 lamba nahka
4 linnast - do.
2 wilja kotti.
5 poisse hammet
4 naiste - do.
2 pari willatsit sukke
Se hä perrantaija omma: Karl Kõiw 30. aastat wanna
ja Liso Kõiw 22 aastat wanna. Neide wöörmünder om
nimitamata selle et nemma essi täus ealisse om. Wöörmünd.
Rein Lüüs +++ Jaas Simm +++
Wannan Anzmoisan sel 20 Febr. 1867.
Koggokonna nöumeste selts olli walla wannembast
kihhelkonna kohto herra kässo päle sel tämbätsel päi-
wäl kokko kutsuto, walla wannemba nink wöörmünd-
rite palka perrast weel ütskord nöuwu piddama,
sest et se walla wannemb nink wöörmündri selle
palka arwamisse päle mes neile sel 3mal Februaril ar-
watus sai, rahhul es jäwa, wai kihhelkonna kohtoher-
ra man kaibust töistsiwa, kes sis sedda palka arwa-
mist ümbre selletata käskse. Nöu wötmisse mannu
olli tulnud.
Walla wannemb Märt Tedder
Dawit Kaar
nöumees Märt Lüüs
Johann Reiljaan
Hiskias Dammberg
Märt Piir
Karl Treimann
Jakob Hapsalon
1. Walla wannemba palka perrast sai nöu petus
nink helli antus, et temma palkas saab
Johann Lell nimmit 75 Rubl. hõb.
Jaan Reiljaan " 60 "
Rein Libeon " 75. "
Sacher Pik " 75. "
Johann Reilik nimmit 75 Rubl. höb.
Hiskias Dammberg " 75.
Isak Wallner " 75 "
Märt Lüüs " 75 "
Märt Piir " 60.
Hans Kuiw " 60.
Märt Puk " 75.
Karl Treimann " 60
Karl Pödder " 75.
Jakob Hapsalon " 75.
kümme helli kes 75 Rubl. om nimmitanu, nink nelli helli
kes 60 Rubla om nimmitanu; selle helli andmisse päle
sai walla wannemba palkas nimmitetus 75 Rubl hõb.
ja jäwa temma maija päld kõik kronu massu nink
kiudun käimisse mahha, ent ütte pallanu majja ehhi-
tamisse man, peap nenda samma awwitama, kui kik
töise walla rahwas. Kiudu hobbese saab walla wan-
nemb walla asju tallitata, mes walla nink moisa pirist
wällän om, ent neide nimmitude pire sissen peab köik
omm hobbesega tallitama. Selle nimmiteto palka
ka lubbap walla wannemb Märt Tedder rahhul olla.
2. Nellale walla wöörmündrile sai köigist man olle-
ist palkas arwatus, nink köikist man ollist ütsi ütteltus,
et ne nelli wöörmündrit 100 Rubla höb. ülle nella rahha
palka sawa, ja jäwa neide majja päld köik kiudun
käimisse nink kronu massu mahha, ent ütte pallanu
maija man peawa nenda samma awwitama, kui kik tei-
se wallarahwas.
Selle sin een nimmiteto palkaka lubbawa ne wöörmünd
köik vahhel olla.
3. Mönniste posti tee kubbijas sai säetus Kasper Koch
nink saap aastast 5 Rubla palka.
4. Werro-Willandi posti tee kubbijas sai säetus Jakob
Mürk nink saab 10 Rubla höb. aastast palka.
Se tinnawutse aasta palk saap neile poles wöetus.
5. Sai nou petus kolimaijade korsna pühkmisse ülle,
nink kinnitetud, egga körra pühkmisse eest 25 Cop. palka
korsna päld, ja peawa pühhitus sama, kolm korda tal-
wel, nink üts kord suwel. Sedda pühkmist wöttap
30 4/12 aastat wanna, Lutheri usko nink tallomaa rentnik.
Wallawanema Johann Zimmer +++
do. Michel Markwart. xxx
Wanna Anzla koggokonna majan sel 10. Märtsil 1878.
Man olli: Wallawannemb Johann Zimmer
Wöörmünder Peter Hinn
do - Wärdi Tremmuth
do - Jakob Hermlin
Wallawalitsusest olliwa täämbatses päiwas
keik noumuste koggo kokko kutsutud sanu mõnne-
suggu nöupidamistele.
Et nüüd Wörro Maakohto kässu päle
Mönniste postitee silla lauduga wodertedus peawa
saama nink selle tarvis nüüd 1 1/2 tolliliidsi
lauda löikata tulleb, wõtsewa keik manolleja
nöumehhe nöus, et egga neide lauda nöri päält
20 kopkat wallawallitsus massa wöib ja se wo-
dertamisse töö üttele meistrele ärra anda.
2 wöttiwa keik nöumehhe üttelmeelel
hääs Hundi kolimaja manno ütte waistset lauta
ehhitada, 4 süld 2 jalga pik ja 3 sülda 3 jalga p lai
kiwwi wundament tulleb pääl maa 4 jalga körge,
nink wöib wallawallitsus selle lauda töö eest wije-
kümne (50) rublini massa. Wanna lauta saab oks-
joni wisil ärra müüdus.
3. Hannuse kolimaja ehhituse ülle, mis
Lusti Jakob Kuus Pödder tallo piri sisse ülles tulleb
tetta, omma keik alnimmitedu nöumehhe hääs
kitnu: Se wastsest üllesehhitada tullus kolimaja
tuleb 9 sülda pik ja 5 sülda lai wastsest palki-
dest tetta, sissest poolt olgu palki löödu ja
ülleültse se hone kuni rowi alla tetta nida
ka pörmandu pandmine lae teggemine doppelt akkende
tegg ja wüllnug ussede koli lawwa, penkide
kantsli, 2 ahjo, 1 pliiti, 2 korsna, läuma-
saina teggemine, mida sammute ka 2 wälli-
mist treppi ja ütte pönike treppi tegge-
om aknede walge klaas, usse hengede ja lukkude
raud naklu, pliiti ja keik uwe raud krami soe-
tamine meistre kullu, kui ka akkende ja
ussede wärwimine nink akne raud kraam,
nida et selle walla poolt muud soetust
selle maja ehhitamisse tarwis ei olle
kui, palki weddamine, kruusa, lubja, maa-
sannule nink wee weddamine. Meistre assi
om ka lawwa nink latti lõikamine.
Kui se wallawallitsussest tettu plaan, kelle
põhjuse järgi ka se eenkontraht tettu
Koliwallitsussest kinnitedus saab, nii et
sääl surembast töiste ei saa sowitus, lubbab
keik noumeeste töö koggo kige selle koli-
maja eest (mitte kattusse katmine sisse
arwatu) keige töö nink materiali hinna nink
soetamine ütte arwatu 800 (kattesasadda) Rubla
höb, ni et sel wallawallitsusse sis muud
murret ei olle kui sel 29. Septembril 1878
kui töö laitmata tettu, wötmid meistre
käest wasta wötta. Pääkontraht saab
sis tettus kui Koliwallitsussega selle
kolimaja ehhituse ülle kökköukonneldus
om sanu.
Meister Jakob Peterson, Walka linast,
lubbab sedda maja eenseiswa tingimiste
pöhjuse perra henda päle tehta, kelle ülle
ommal ajas kontraht saab tettus, selletun-
nistuses om meister omma alkirja andnu
Jakob Peterson +++
Keiserlikku VII Tartu Kihhelkonna kohto
eenkirja perra sest 9. Januarist s.a. No 23 om keik
man oleja nöumeeste koggost Wäeteenistusse Sädusse
§ 26 ja 31 nink Liwimaa Kubbermangu Zeitungi
Patent No 139 aastast 1877 põhjuse pääl üttel-
meelel nöus wöetus sanu, neile wäeteenistusse
astuwa koggokonna liikmedele, ni kuis ka seni-
ajani olnu, keik koggokonna kui ka kroon
massud sest ajast sadik kui nemma sää-
konnast säetu ammetnikude kätte wallitseda antus, ja et
sellel koggokonna rahhakappil ennegi kolm lukku een
on, X kellest 2 wöttid ramatude pannuse perrast kirjutaja
käen peawa ollema, sis om nüüd noumeestest nöus
wöetu, ütte plekkist kasti tetta laska, kes selle sissemetse
wäikese kappi sisse panda tulleb, ja sawa selle kastile
kolm lukku ette pantus.
4, kui nüüd wanna koggokonna kirjutaja Johann
Thalberg sel 25. Mail 1876 ärra koolnu ja temma
poig Heinrich Thalberg temma assemele kirjutajas
wallitu on, sis om nüüd selle wastse kirjutaja palka
ülle nöumehhe küssitus sanu, ja omma kik üttel
hellil selle wastse kirjutajale sesamma palka, mes sel
26. Märtsil 1869 No 10 punkt 11al Protokolli nöriramatus
kinnitedu - lubbanu, kui 280 rubla selget rahha aasta
palkas, 6 Zetwerti Rükki, 5 Zetwerti Keswi ja 6 2/3 Zetwerti
Kaaru moonas, 3 Zetwerti Rükki ja 3 Zetwerti keswi mag-
gasi wahhi moon, saab ka kirjutaja kätte, ent annab tem-
ma selle eest maggasi wahhile aastak ümbre süwwa. Mo
Wangide söötmisse eest saab päle selle weel 1 Zetwert Rükki
kirjutajale. Egga perremees annab kirjutajale 2 punda
hainu aasta päle.
Et ne maa ollewa nõumehhe selle nõuwõtmisega
rahhule omma tunnistawa tenna omma "ja" ütlemisega
Nöumees Jakob Koch - "ja" Nöumees Karl Koch - "ja
" Linnert Lippart - "ja" " Samul Zimmer "ja
" Samul Särremat "ja" " Rein Anton - "ja"
" Johann Lüüs - "ja" " Isak Walener - "ja"
" Jaan Zeijer - "ja" " Andrus Uddras "ja"
" Jaan Pantolon - "ja" " David Kender - "ja"
Wallawannemb Johann Zimmer xxx
- do - Michel Markwart +++
- do - Jakob Hermlin XXX
- do - Wärdi Treumuth XXX
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 6. Septembril 1876
Sel täämbatsel päiwal sai kik willi Maggasi aidan
ümbre
moedetus nink om een löitu:
220 Zetwerti 22 Karnist Rükki
6 " " 18 - " Keswi ja
18 - " 10 - " Kaaru.
Sellest wiljast olli agga halwas lännu:
Zetwerti 8. Karnist Rükki
3 " " 58 - " Kaaru.
Wöörumünder Peter Hinn +++
do - Jakob Hermlin XXX
do - Wärdi Treumuth XXX
Sel 8. Septembril 1876.
Wallawannemb Johann Zimmer, Päkohtomees
Märt Lüüs nink kaddunu Wanna Anzmöisa sepp
Johann Reimanni laste wöörmündre Heinrich Bendt
ja Carl Adelson manollemissel om koolnu sepp. Joh.
Reimanni warrandus sel täämbatsel päiwal Möldre
weski pääl ülles wõitu:
1 werrew poleritu kapp (läsjal sisse tood) - 4 Rbl. - kop. wäärt
1 wäikene pruun laud (- do - do - do) - 1 " - " "
1 do - Werrew pooler. laud (- do - do - do) - 1 " - " "
1 suur pruun rõiwa kapp - - 5 " - " "
N suur kõllane kögi kapp - - 4 " - " "
1 wanna walge laud - - " 50 " "
1 wanna pruun laud - - " 50 " "
1 werrew kummut - 6 " - " "
1 pruun sohwa /läsjal sisse tood/ - 4 " - " "
1 poleritu tool - 1 /- do - do - do/ 1 " - " "
7 wanna roo-tooli - - 1 " 40 " - "
1 suur piigli - - 5 " - " "
1 suur pruun säng - - - 3 " - " "
1 laste säng - - " 58 " "
1 wäikene wask kastor (kattal) - 1 " - " "
1 poleeritu shatul /läsjal sisse toodu/ - - 1 " 50 " "
1 meeste ülletömmatu kassuk - - 4 " - "
3 wanna lammast (2 läsjal sisse toodu) 6 " - " "
2 noort - do - - - 2 " - " "
1 werrew lehm - - - 14 " - "
Latus - 65 Rbl. 48 kop.
Peter Raam Peter Woltin Maddis Libert
Mihkel Mürk Maddis Püwwi.
Üttekokko om Mikkelsaar Kauksi koolmeistres 20 helli sanu.
Wallawanemb Johann Zimmer +++
Wöörmünder Ado Joakit XXX
Wanna Anzmöisa koggokonna majan sel 26. Nowembril 1875.
Peter Hinn, Johann Koemötz, Jaan Anzow ja Ado Joakit.
Keiserlikku VII Tartu Kihhelkonna Kohto kässu
päle sest 14. Nowembrist c. sub No 1389 om selle koggokonna
liikmede arwo kirja perra kik sullase, weermetse ja möisa
rahwas kokko kutsutu, et nemma egga üts selts hendale
eestkostja ehk helliandja walliwa.
Eddimelt saiwa kik tallo sullase ette kutsutu
nink neile ette kuuluteda, et neid tallorahwa liikmede
arwukirja perra 436 täusealist meeste henge om, kelle selt-
sist 44 eestkostjat ehk helliandjat wallida om.
Et se koggokund säitsme külla jakko om jaotu,
sis on koggokonna wallitsus kui ka sullase hääs arwanu
et egga külla sullase omma külla jaost hendale eestkostjid
ehk helliandjid walliwa.
Särra külla päle tulleb 7 helliandjat wallida
Rimmi " " 6 " "
Oee " " 8 " "
Kobbela " " 6 " "
Jöeprra " " 5 " "
Aehhijerwe " 5 " "
Pattuperra " " 7
Üttekokko 44 helliandjat wallida.
Särre külla sullaste selts hendale eestkostjis ehk helliandjis:
Isak Särremat wallis Dawid Wärnik
Jaan Kuiw do
Karl Parg " Jaan Raat
Jakob Limbo " Dawid Wärnik
Dawid Wärnik " Isak Särremat
Hindrik Pillem " Jaan Mürk
Isak Wärte " - do
Jakob Woltin
wallis Jaan Mürk
Jaan Mürk
" Rein Mürk
Johann Lann
" Jaan Kuiw
Jaan Raat
Johann Aind
Isak Abbimürk
Johann Jõggi "
Isak Särremat
Rein Zimmer "
Jaan Raat "
Isak Meijer
Johann Jõggi
Johann Aind "
Särre külla helliandjas omma nimitedu
David Wärnik 3 helli
1, David Wärnik
Jaan Mürk - 3 "
2, Jaan Mürk
Jaan Raat - 2 "
3, Jaan Raat
Jaan Kuiw - 2 "
4, Jaan Kuiw
Johann Aind - 2 "
5, Johann Aind
Isak Särremat - 2 "
6, Isak Särremat
Johann Jõggi - 2 "
7, Johann Jõggi
Rein Mürk - 1 "
Karl Post - " 1 "
Rimmi külla sullaste selts wallis hendale eestkostjis ehk helliandsis
Jaan Zimmer wallis Hans Wärnik
Johann Warblane "
Jaan Woltin "
Jakob Kulp
Märs Kubbi "
Jaan Nutt "
Hans Wärnik
Peter Rimm "
Jaan Zimmer
Jaan Köndus "
Jaan Kulpin "
Karl Wärnik
Hans Wärnik "
Karl Wärnik "
Jaan Kulpin
Jakob Kulpin "
Peter Hawer "
Jaan Nutt
Jaak Libba "
Märk Ioab
Hindrik Heermann
Hindrik Heermann " Märt Ioab
Helli
Transport 85 Rbl - Kop.
Transport 212 Rbl. 10 kop.
1 Lehm (must) 6 - 75 -
1 palgi Saag 1 - 50 -
1 do (kirrew) 12 "
1 linna kolkmisse massin 4 - " -
1 do (werrew) 7 " -
3 Tõrdut 2 " -
1 Hõhwakenne (werrew) 9 - "
3 raud rekke 3 "
2 Hõhwa 10 "
1 wanna Saan 1 - "
1 Härg (werrew) 12 "
4 pari künni rauda 2 - " -
2 wäikest Wassikat 3 - 60
3 kirwest 1 - 15-
1 Kitz
1 - 30
2 Kattald 5 - 30 -
9 wanna Lammast 20 - 20
4 wikkatit 1 - 20 -
7 noort - do - 7 " "
2 Seppa allasit 4 - " -
5 wanna Zikka 22 "
3 do wassarat 1 - " -
1 Raud söido wankrit 5 " "
1 do krustük 1-50-
3 puu wankrit 4-50
2 do pihhi - " 50 -
1 wanna telle (kanga) 1 - "
3 do wanna wili - 50
1 do höwli penk 1-50-
1 do wanna lõõts - " 50 -
1. Kapp - 50
Summa 24 1 Rbl. 25 kop.
3 Ohherdit 1 - "
1 wastane Kapp 2 - "
2 Hööwlit
" 75
Latus 212 10
Selle warra perrandaja omma:
1, kaddunu Andrusse Naine
2, do - do - Poig Karl
3. do - do - do  Johhann
4, do - do - Tüttär Ann
5, - do - do - do Eewa
6, - do - do - do Marri
Eestkostja ehk Wöörmündre Tawit Kaar
do - do Kasper Kohk
Ülleswõtmisse man olliwa:
Walla Wannemb Märt Tedder XXX
Wöörmündre Rein Lüüs XXX
do. - Tawit Kaar. XXX
Wannan Anzmöisan sel 20mal Januaril 1869.
Jaan Libba warrantus sai sel 10mal Januaril 1869 siin
al nimmitedu Walla Wallitsusst ülles wöetus:
1 suur Särk 3 Rb
1 poiste pool peetu Kassuk
1 Kampson 1
4 Põlle
4 Ündrikut 3
2 paari kindit
1 Lammas
2 poisse Hammet
1 Kirst
1 naiste Hamme
1 naiste pool peetu Kassuk 2 -
1 kaddunu Jaani Poig Meos 7 ajastat wanna
2 - do - do  - do Karl 3 do -
Eeskostja ehk Wöörmündre Johhan Libba
do - do - do - Samul Puk
Wöörmündre Tawit Kaar.
Rein Hist.
Wannan Anzmöisan sel 18mal Februaril 1869.
Walla Wallitsus nink kik al nimmitedu Nöumehhe
olliwa koon, nink sai hääs arwatus.
Kui rahwas tahtwa wennemale minnä, ja sääl kottus-
sit renti päle wõtma, peawa egga üts pärahha massja
henga eest kolmkümmend ja kats Rubla Kautsioni
rahha koggokonna ladiko sisse massetu sama. Kes
sedda täudap saap ütte ajasta päle Pass. Selle ajasta
sissen lubbawa nemma kes Passi omma sanu, hennast
laska ümbre kirjotada. Kui ümbre kirjotaminne
selle ajasta sissen ei olle sanu, sis ei wöi neile wast-
set Passi muido anda, kui ent neil olgo enne se
Kautsioni rahha ni paljo mannu massta nida et
wiiskümmend Rubla täus saap. - Et nemma lub-
bawa sedda täuta, nink egga üts kolm risti omma
Wanna Anzla Koggokonna majas, sel 10. Januri 1879.
Karl Raam
Peter Hinn
Nöumehe koko kutsutu, mitmesugguste nöupiddamiste
perrast; nink selle wäetenistuste ärra ande Ado Hist
kommissonile ette panta kaibus, et temma poolwelli
Rein, mitte töökolblik ei pea ollema, - selle päle nink
temma perrajanu emma Liisa selle perrast mitte
üllespiddamise perrast läbbi ei sa, selle päle annud
kokkotulnu nöumehe omma teitmisse ja tundmise
perra sedda üttel meelel seda tunnistust, et Rein
Hist pool töö teggija saisun woib arwata.
Nöumees Karl Treumuth
Jaan Mörk
Rein Anton
Samul Särremat
Samul Zimmer
Ado Lamann
Meos Mändik
Johann Zellner
Johann Pill
Siis töiselt olli noumeeste poolt se nöu ette wöetu,
Peter Puk
selle wangi kindu perrast nink selle tallitusse ja
p. massude perrast, selle et se kes seni asjani
ne wangi kindut Anne möisast Walka om henda
päle wõtnu tallitada (Samul Zimmer) ent nüüd selle
hinnaga mitte weddata ei wõtta, mes kreisi päält
selle tarwis nöumeeste seltsist kolm nöumeest wälja
Johan Pill, kes wallaemalitsusega selle asja
perrast Werro Makohtu ette etteastowa
utte nõud selle asja perrast annap; ja siis kui
ärra käinu, siis saap üks töweline ja kindma
otsus, - selli Werro Walga wangi rood weddamise kindu
perrast tettu.
Siis kolmandamalt sai nöumeeste poolt Wanna Anzsa koggo-
eest selle töö eest ülle ültse hindu 10 Rb. 20 kop. Werdi
Akkermannile lubbatud wälja massa.
Neljandelt: teggiwa nöumehhe selle Kore Kaika maga
si wõlla ülle 100 Gor. rükki ja 100 Gor. keswi, nink
temma sullase Jaan Koska, kellal 20 Gor. rukki ja
20 Gor. Keswi, wõlgu om, se otsaste, et neil nimmited
tel noo kigest noormeestest üttel hälel se wõlg
kingitu om.-
Samuel Hermann tulli ette nink panits
pallus, et nõumeeste selts temma poija Johann
Hermanni päraha massost taggasi jättes, kes
15 aastat wanna om, ent noumehhe es anna sedda
sedda perra, nink anniwa ühtel hälel omma
otsust, et Johann Hermann peab se omma massut
massma.
Nöumees Karl Treumuth XXX
Jaan Pantalon XXX
Jaan Mürk XXX
Rein Anton XXX
Samul Sarremat XXX
Samul Zimmer XXX
Ado Lamann XXX
Meous Mändik XXX
Johann Zillner XXX
Johann Pill XXX
Peter Puk XXX
Wallawallitsusse nimel wallawanemb J. Zimmer XXX
Karl Raam XXX
Peter Hinn XXX
saab, ent ne sääl temma man ollewa sandi sawa
walla polest sädusselikku mona.
Nöumees Johann Lüüs xxx Nöumees Jaan Zeijer +++
Andrus Möttus XXX
Jaan Kuus XXX
Jakob Koch XXX
Johan Pill XXX
Andrus Udras XXX
Isak Wallner +++
Hans Wärnik +++
Meos Mondik XXX
Samul Säremat +++
Ado Lamann +++
- "Samul Zimmer +++
Jaan Pantalont +++
Wallawannemb: Johan Zimmer xxx
do Jakob Hermlin XXX
do - Karl Raam XXX
Wanna Anzmoisa koggokonna maja, sel 13. Novb. 1878.
olliwa koon: Wallawannemb Johann Zimmer,
Wöörmünder Peter Hinn, Johann Koemötz, Jaan
Anzow ja Ado Joakit.
Keiserlikku VII. Tarto Kihhelkonna kohto
kässu päle sest 20. Novembrist c. sub. No 2399
Oktobrist
on selle koggokonna liikmede arwo kirja
perra keik sullase, weermeste ja möisa rahwas
kokko kutsutu, et nemma egga üts selts
hendale eestkostja ehk häleandja walliwa
Eddimelt saiwa keik tallo sullase
ette kutsutus nink neile ette kulutedu,
et neid tallorahwa liikmede arwokirja
perra 452 täus ealist meeste henge om,
kelle seltsist 45 eestkostjad ehk helliandjat
wallita om.
Et se koggokond säitsme külla jakku
om jaotu, siis om Koggokonna wallitsus kui ka
sullase hääs arwanu, et egga külla sullase
omma külla jaost hendale eestkostsid ehk
häleandjid walliwa.
Särre Külla päle tullep 7 helliandjad wallita.
Rimmi " " " 7 " "
Oe " " " 8 " "
Joepera " " " 5 " "
Aehhijerwe " " " 5
Pattuperra " " " 6
ütte kokko: 44 helleandjad walleda.
Särre külla sullastse selts wallis hendale eestkostjas:
Isak Särremat wallis wallis Rein Möttus
Jaan Nutt " Johon Lannu
Isak Libba " " do "
Karl Pödder Jaan Nutt.
Mango Salup
" Jaan Mürk
Rein Möttus
„Karl Pödder
„Mango Salup.
Märt Kubbi " " Jaan Nutt.
Isak Meyer
"Johann Jõggi
Peter Junn
Jaan Koidus.
" Mango Salup.
Johan Joggi
"Jaan Kõudus
Ado Pormeister
" Johann Jöggi
Hendrich Koch " do "
Johann Lann " Isak Meyer.
Albert Wilip Peter Messias
Peter Messias Albert Wilip
Rein Möttus.
Helli omma sanu
Särre külla helliandjas on nimmitedo.
Johann Jöggi 3 helli
1, Johann Jöggi
Jaan Nutt 2 "
2, Jaan Nutt
Mango Salup 2 "
3. Mango Salup
Johann Lanna 2 "
4. Johann Lanna
Rein Möttus 2 "
5, Rein Möttus
Jaan Mürk 2 "
6, Jaan Mürk
Karl Pödder 1 "
7, Albrecht Wilup (losi läbbi)
Jaan Köidus 1 "
Isak Meyer 1
Peter Messias 1 "
1 Albrecht Wilup 1 "
Sel 26mal Mail 1870.
Keiserlikku VIIma Kihhelkunna kohto een kirja (perra)
päle sel 25 Mai 1970 sub No 703 om selletust antu koggo-
Wanna Anzmõisa koggokonna majan sel 16mal Junil 1870
Keiserlikku Tartu VIIma kihhelkonna kohto eenkirja perra
sest 8mal Juni 1870 sub. N:728 olli walla wallitsus ja ka kik nõu-
mehhe kokko kutsutu, nink neile sai selle keiserlikku kih-
helkunna kohto kirri sönna sönnani ette loetus nink ärra
selletetus, neide kätte Zimmitre tallo ostmisse perrast kog
gokonna kaswus nink tullus. - Nink wimate kui kik
jo olli kokko kõnneldu ja ärra selletedu, nink mõisa wal-
litsus (wiissadda, 500 palki neide kätte Zimmitre tallo
honete ehhitamisse tarbis olli lubbanu, sis kinnitiwa
kik siin allan nimmitedu koggokonna wallitsus, nõumeh-
he ja ka koggokonna kohtomehhe sedda nõumeeste nõu-
wo piddamist sel 26mal Märzil 1869, nida et ne kats Zim-
mitre tallu koggokonna tullus ostetus peäp sama.-
Wastse Anzmõisa wallitseja H. Berndt nõudse selle ostmis-
se eenöigusse eest 21 Rubla hõbbedat, selle perrast et om ütte essi-
ärrälikku maakardi lasknu tetta, neide katte Zimmitre
tallole, nink muido ka weel rahha kullu om olnu. Sedda rah-
ha 21 Rubla lubbasiwa kik nõumehhe Wastse Anzmõisa wallit-
sejale wälja massa; nink sel sammal päiwal om se 21 Rubla
Wastse Anzmõisa wallitseja Bendtile wälja mastu.
Wallawanemb Johann Zimmer kostse  "ja"
Wöörmündre Peter Hinn - "ja"
do Tawit Kaar "ja"
do Isak Wallner, "ja"
Nõumees Jaan Wärton - "ja"
do Hindrik Wannar - "ja"
do Rein Lann " ja"
do Karl Ots - "ja"
do Isak Treumuth - "ja"
do  Antz Mändik - " ja"
do Peter Pärsimäggi- "ja"
do Tannil Puujep - "ja"
Päkohtomees: Märt Lüüs "ja"
Kohtomees Karl Post - "ja"
do - Jaan Reiljan - "ja"
20selt. Lubbas walla walitsus nink nõumehhe selle
Lattika Samuli ärra pallanu lauda ja kõlkusse ülles
ehhitamisse ja ka palkite wälja weddamisse tarbis abbi
anda. Palke lubbas mõisa wallitsus. Litzmõtza mõtsast.
3mall Kik nõumehhe ja walla wallitsus om hääs
arwann kerku teede jaggaminne egga üttele perremeh-
hele temma tallu Taadrite arwu ehk suurusse perra,