Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Petseri ja Narvataguste maade k.k.s. § 12 ettenähtud toimingute täitmine käesolevas asjas
panna osakonna liikme P. Bock´i peale.
hüpotegi ringkonna kinnistute registris
X köites osa No 969 ja teha sellesse
ossa järgmised sissekanded:
1) jagu 1, lahter 1: "16. märtsil 1932.a.
Katastri Ameti maamõõtja J. Lukatsi
lepp´a poolt 1931.a. valmistatud
Vammuste küla maade üldplaani
järele on selle kinnistu pindala
kakskümmend neli tervet ja üksteist
sajandikku (24,11) hektari." -
2) jagu 2, lahter 1: "16. märtsil 1932.a.
konna otsusega 16. märtsist 1932.a.
on selle kinnistu omanikkudeks
kinnistatud Jakob, Feodor ja
Georg Stepani p. p. Ojaperv´ed
igaüks 3/10 mõttelises osas ning
Proskovja Ivani tr. Ojaperv 1/10
mõttelises osas." -
II. Sellest otsusest pärast seadusjõusse
Petseri valla hüp. ringk. kinnis-
tusraamatu 1932.a. jao juure.
Maha tõmmatud: "lepp'a". Parandud: „Lukats´i
Vammuste külakogu otsus leidub
Petseri v. hüp. ringk. k-t. N 683-976.
Kinnistustoimetus nr. 937.
Järvesuu hüp.ringk.
1932 a. aprilli kuu 9 päeval Petseri ja Narvataguste maade Kinnistuskomisjoni
Liikmed: k/l E. Rosenbach ja P. Bock
ja sekretäri as. H. Suur'e juuresolekul vaatas läbi avalikul
istungil Petserimaal Järvesuu vallas Kostkova külas asuva avaldaja
Spiridon Huntsaar´e kinnisvara kinnistusasja ja
leidis, et toimetuses olevate andme-
tega on Spiridon Kusma p. Hunt-
saar'e omandusõigus tõendatud
maatükile, mida tema on Kostkova
külas Dimitri Krause käest ostnud
J. Leitis´i  poolt 1931.a. valmistatud
plaani järele 1.00 hektar. Maa-
tükile tuleb nimeks anda "Rebase".
Neil andmetel osakond
I. Kinnistada Petserimaal Järvesuu vallas
Kostkova külas asuv, 1,00 hektari
suurune No 8b "Rebase" nimeline maa-
tükk Spiridon Kusma p. Huntsaar'e
omanduseks. -
II. Avada sellele kinnistule Järvesuu
VII köites osa No 673 ja teha sellesse ossa
järgmised sissekanded:
1) jagu 1, lahter 1: "9. aprillil 1932.a.
Kom. liige A.Link
O.-Ü "Narva Kirjastusühisuse" trükk. 1928.
Kinnistusakt Nr. 686
1929 a. mai kuu 29 päewal Petseri ja Narwataguste maade
kinniswarade kinnistuskomisjoni liige A. Link
toimetas Petserimaal Meremäe wallas
Tedresaare asulas samas wallas ja külas asuwa
„Tedresaare" nimelise ja awaldaja
poolt ülesantud kinniswara (maatüki)
kinnistusasjus tunnistajate (ümbruselanikkude) ülekuulamist.
Ülekuulamisele ilmusid awaldaja Minna Liba ja Emilie
Viitkin
walla esitaja - ja tunnistajad: kõik kes
wäljakutsutud
Loosimise tagajärjena kuuluwad ülekuulamisele järgmised tunnistajad: Oskar Nagel,
Feodor Kindlus ja Wassili Lahe ning
Karl Kirsch
Neist tunnistajatest tagandas awaldaja -
Komisjoni liige määras: kõik tagandamata jäänud tunnistajad wande all ülekuulata. Pärast tunnis-
tajate wannutamist wiimased üksikult ja eraldi ülekuulatult seletasid:
1) Oskar Nagel 38a. wana, karistamata ja wõõras, elu-
koht Meremäe wallas, Looska külas, seletas:
Tean, et Jaan Udras'ele kuulus Tedresaare asulas
umbes 40 tiinu suurune maatükk mis tema juba
Kinnistustoimetus nr. 895.
1931 a. märtsi kuu 7 päeval Petseri ja Narvataguste maade Kinnistuskomisjoni
istungil Petserimaal Järvesuu vallas Lobodka külas asuva avaldaja
Emilie Hirv´i - kinnisvara kinnistusasja.
26 juunil 1928a. kinnistuskomisjonile
antud avalduses palub Emilie Jaani
tr. Hirv tema nimele kinnistada Petseri-
maal Järvesuu vallas Lobodka külas
asuv maaüksus. -
ja aktis olevad andmed arvesse võtnud
leidis, 1) et avaldaja Emilie Hirv'i
omandusõigus nimetatud maaüksuse
peale on kindlaks tehtud Petseri No-
tari J. Piipi´i juures 10 mail 1928 a.
lepinguga; 2) et Maakorralduse Pea-
komisjoni poolt 30 aprillil 1926 a. kinni-
tatud Lobodka küla maade kruntimise
plaanil on nimetatud maatükk No
39 all näidatud ning on kogu suu-
rusega 2,93 hektari; 3) et maatükile
tuleb nimeks anda "Laine." -
Ülaltoodud asjaolusid arvesse võttes ning
28. Jan. 1930
Petseri- ja Narvataguste Kinnitus
maade Kinnistus Komisjonile.
Pavel Laine, elukoht
Järvesoo vallas, Hõrsova
Külas
1930 a. 22 jaanuari kuu päeval
ostsin, siia juurde lisatud ostu-müügi
lepingu järgi, Järvesuu vallas, Värska
külas asuvätelt Trofim, Natalja ja
Anton Kuldojad´elt igaveseks oman-
duseks nende päralt oleva õuemaa
umbes 130 □ 17 sülda, mis asub Järve-
suu wallas, Värska külas - hinnaga
Kr. 150 (sadawiiskümmend).
Ette toodud asjaolu alusel on
minul au Kinnistus Komisjoni
paluda Teie nõusolekut ja kaas-
abi, et nimetud õemaa 130 □  s. ostetud
Trofim, Natalja ja Anton Kuldojad´elt
saaks kinnitud minu nimele.
Lisa: Ostu-müügi leping 22 jaanuarist
1930 a. ja maatüki plaan.
Petseri, 28.I.30.
Avaldajate (palujate) kohta: (Petseri ja Narvataguste maade kinnisv. kinnist. sead. §§ 29, 30 ja
31). Avaldajale (palujale) ilmumine tema ülekuulamiseks on kutse järele sunduslik. Juriidiliste isikute esi-
tajatena ilmuvad nende täieõiguslikud esindajad.
Avaldaja (omanik), kes kutse kätte saades kindlaks määratud tähtpäevaks ei ilmu, ilma mõju-
vate põhjendusteta, karistatakse rahatrahviga kuni 2.500 margani ning kutsutakse välja uueks tähtpäe-
vaks. Kui avaldaja (omanik) teise kutse peale ka ei ilmu, võetakse nimekirja järgi tema valdamisel olev
kinnisvara seaduslikus korras hoolekande alla, kui peremeheta vara.
Kutse antakse kutsutavale endale, kui teda kodus ei ole, siis kellegile kodustest, eest-
kätt vanemale, majaperemehele, kojamehele ehk naabrile, kes nõus on seda edasi toimetama.
Kutse üleandmisel tähendakse selle peale üleandmise aeg, teine leht vastuvõtja allkirja ning
teatega üleandmise aja kohta saadetakse komisjonile tagasi.
Kui kutse vastuvõtja ei taha ehk ei või olla kirjutada, siis tehtakse sellekohane tähendus mõ-
lema lehe peale ja teatatakse, kellele ja millal kutse üle antud.
Kutsetähe kätte andnud
Kinnistusakt Nr 574
1928 a. juuni kuu 23 päeval Petseri ja Narvataguste maade kinnis-
varade kinnistuskomisjoni liige Karl Koemets. -
toimetas avalikul istungil Irboska vallas Stankovo
Konetški külas asuva N 20 "Kikutõ"
nimelise kinnisvara (maatüki) kinnistamise asjus ülekuulamist. Fevronia Levin
seletas, et tema isa Vassili Mitihin suri
1 aasta tagasi. Tema tegelikuks krundi pi-
dajaks on Aleksei Kikut, kuid pärijaks
olen mina, avaldaja, Fevronia Levin, sünd.
Mitihin. Vassili Mitihin on eellepinguga
oma krundi müünud Aleksei Kikutile
O.-ü „Narva Kirjastusühisuse" trükk. 1928.
6. Juli 1928 Stank Konetški
Petseri ja Narvataguste maade kinnisvara Kinnistuskomisjonile,
Ernst Semeni pg. Kikut, eluk. Irboska v.
Brodi külas.
Esitatud liikumata varanduse ostu-müügi eellepingu järele,
mis avaldatud Petseri avaliku Notari Johan Piipi pool 18 jaan.
1927 a not.reg. nr 3316 all - Ostetud maad, mis asub Irboska
vallas, Stankovo-Konetski külas, nimetusega "Kikuto nr 20",
pinna kogusuurusega 0,85 ha palun minu nimele
kinnistusregistrisse sissekanda ja selle üle minule
vastav kinnistusakt väljaanda. Tähendatud maa-
tükk on minu kasutamisel ja sellel asuvad ka
minu ehitused ja veski.
Müüa: Vassili Mitihin on ärasurnud.
Lisa: ülaltähendatud eelleping.
Petseris, 6/VII 28a. Ernst Kikut
Ostja: Alwine Augusti A. Prahm
Kui Alwine Augusti tr. abielunõunik Ferdinand Prahm
Mina allakirjutaja Petseri Notariuse kohusetäitja Rahukohtunik Guido Sehrwald, kelle kantselei Petseri kloostris Arhimandri
ti majas, tõendan et eelseiswa plaani on minu juuresolekul allakirjutanud isiklikult minule tuntud: Wilhelm Hugo p. Petersen
Panikowitshi mõisa omanik, elukoht Tartus, Wallikraawi tänawas No 15, ja Petseri linna kodanikud Alwine Augusti tr. Prahm
elukoht Petseris, Waksali tänawas no 23. - 1922 aastal 3 juulil. Rg. No 600. Tempelmakstud kuue marga wäärtuses. Paranda-
Notariuse k.t.
Mina allakirjutaja Petseri Notaariuse kohusetäitja Petseri 2 jaoskonna Rahukohtunik
Bruno Peterhoff, kelle kantselei Petseris Pihkva tänawas No 16, tõendan, et alseisva
plaani on minu juuresolekul oma käega allakirjutanud isiklikult minule
tuntud Petseri linna kodanik Alvine Augusti tr. Prahm, sündinud
Garschnek, kelle elukoht Petseri linnas Tartu tänavas F. Prahmi majas ja
Petseri valla kodanik Waldemar Peetri p. Kulen, elukoht sama valla
Salaschje talus, tegutsedes, kui Selma Jakobi tr. Berkul'i wolinik minule
algkirjas ette pantud ja temale viimase poolt wäljaantud üleüldise
wolikirja põhjal ja piirides, mis avaldatud minule 2 jaanuaril 1925 a.
registri No 1 all Petseris 9 aprillil 1925 a. Tempelmakstud kuue marga
wäärtuses. Registri No 709 -
Petseri Notaariuse k.t.
Rahukohtunik:
eellepinguga on ära müünud Ernst Kikut´ile
ning ise 26 juunil 1927 a. ära surnud, mis tõendatud
Irboska valla Perekonnaseisu ametniku poolt
21 augustil 1928a. N141 all antud surmatunnistusega
ja kuna aga Fevronja Levin ise ülekuulamisel
23 juunil 1928a. on seletanud, et selle krundi
tegelikuks pidajaks on Kikut, kellele see
talu tema surnud isa Vassili Mitihin'i
poolt eellepinguga ära müüdud ning et ümb-
ruselanikkude Anton Fominkov'i ja Viktor
Gussev´i seletustega on kindlaks tehtud, et
selle talu valdajaks on Ernst Kikut, see-
pärast on selle talu omandusvaldajaks Ernst
Siimeoni p. Kikut, arvates valdamise algust
nimetatud eellepingu sõlmimise päevast, s.o.
13 juunist 1927a., ja 3.) et Fevronja Vassili tr.
Levin oma seletuste põhjal, mis antud üle-
kuulamistel 23 juunil ja 10 augustil 1928 a.
ei ole kohtus veel pärijaks kinnitanud, koh-
tule vastavat avaldust teinud ning selle
talu valdamisele asunud, mis ka ümbrusela-
nikkud osalt kindlaks teinud, seepärast ei
ole Fevronja Levini omandusõigus ega oman-
dusvaldus selle talu peale millegiga kind-
laks tehtud ning tõendatud.
Neil põhjustel ja käsitades Tsiv. kp. - ja Kinnist.
seadusi osakond
I. Kinnistada Petserimaal, Irboska vallas asuva
0,85 hektari suuruse "Kikutõ" nimelise
talu omandusvaldajaks Ernst Siimeoni p.
Kikut, arvates valdamise algust 13 juunist
1927 a.
II. Avada sellele kinnistule Irboska hüpotegi
ringkonna kinnistute registris III - das köites
osa No 239 ja teha sellesse ossa järgmised sis-
sekanded:
1.) jagu 1, lahter 1: "25 märtsil 1929a. Petseri Maa-
korralduse Komisjoni otsuse järele 25 märtsist
1927 a. Stankova Konetški küla maa krunti-
mise asjas on selle kinnistu pindala kaheksa-
kümmend viis sajandikku (0,85) hektari."
2.) jagu 2, lahter 1: "25 märtsil 1929a. Kinnistus-
komisjoni Petseri III osakonna otsusega 25 märtsist
1929 a. on selle kinnistu omandusvaldajaks kin-
nistatud Ernst Siimeoni p. Kikut, arvates
valdamise algust 13 juunist 1927a."
Õiendus: kustutatud "11" õigeks lugeda.
JKanger A.Narusk
K. Koemets
tõestatud ärakiri Irboska
hüp.ringk. kinnistus
Kinnistuskomisjoni esimees
Sekretäri a AHolzmer
Korss sellest talust Eesti Vabariigile
Sõjaministeeriumi näol tüki maad
ära müünud, mis Riigi Kinnisvara-
de Maksuameti poolt 21 novembril
1927 a. õigeks tunnistatud Sõjaväe
Laskeplatsi plaanil N: 17 all näi-
datud ja on suur 7,80 hektari, 4) et
selle äramüüdud maatüki suu-
rust talu üldsuurusest mahaarva-
tes jääb järele 2,36 hektari, mis tuleb
Siimeon Korss'i omanduseks kinnis-
tada, 5) et talu nimetus on "Mäe."
Ülaltoodud asjaolusid arvesse
võttes ning käsitades ts. kp. sead.
ja kinn. sead. osakond
I. Kinnistada Petserimaal, Petseri
vallas, Vaartse külas asuv  2,36 hektari
suurune "Mäe" nimeline talu Siimeon
Gaabrieli p. Korss'i omanduseks.
hüpoteegi ringkonna kinnistute regis-
tris III köites osa N: 226 ja teha sellesse
ossa järgmised sissekandel:
1). jagu 1, lahter 1: "1 veebruaril 1930a.
Riigi Kinnisvarade Maksuameti poolt
21 novembril 1927 a. õigeks tunnista-
tud Sõjaväe Laskeplatsi plaanil N: 17
all märgitud maatüki suurust
mahaarvates esialgsest maaüksuse
suurusest, mis näidatud Maakor-
ralduse Peakomisjoni poolt 5 märtsil
küla maade kruntimise plaanil,
on selle kinnistu pindala kaks ter-
vet ja kolmkümmend kuus sajan-
dikku (2,36) hektari."
2). jagu 2, lahter 1: "1 veebruaril 1930a.
Kinnistuskomisjoni Petseri I osakonna
otsusega 1 veebruarist 1930a. on selle
kinnistu omanikuks kinnistatud Sii-
meon Gaabrieli p. Korss."
III. Sellest otsusest pärast seaduse
jõusse astumist lisada tõestatud
ärakiri Peteri valla hüpoteegi
ringkonna kinnistusraamatu 1930 a.
suuruses "Põhu N 2" talu nimetakse, sellega
läheb talu N1 Rudolf Kuhi ja talu N2
Eduard Kuhi omanduseks. Palun nimetatud
Kinnisvara "Põhu N1" talu, mille hinnasuurus
15.16 tiinu minu nimele kinnistus
raamatutesse Petseri valla järele sisse
kanda ja selle üle minule
pool nimetatud maa tüki
olen mina ostmise paevast peale
arvates isiklikult kasutanud.
Lisa: Äräkirjad ostu müügi lepingudest ja
plaanid .-
Palwes nimetatud kaks maaplaani
olin mina kättesaand 9.I.30.
Eesti Wabariigi kohtu-
ministeerium. Notaarius
A. Sermat. Wõrus.
Wälja kirjutus Wõru Notaarius August Sermati
1922 aasta akti raamatust, leheküljed
185, 186, 187, 188 ja 189. N29.
Tuhat üheksasaja kahekümne teise aasta mai kuu
kaheksateiskümnendamal päewal ilmusid minu, Wõru Notaarius
August Sermati juure, minu kontori Wõru, Katarina Tänavale
N neli, isiklikult minule tuntud aktide teguwõimsad:
esiteks. Wanda Augusti tr. Piiriki, sündinud Balzeri, ja
- wannutatud adwokaat Willem Willemi poeg Beick, kelle
ja kes minule ettenäitas algwolikirja, mis awaldatud
Walga notaariuse Hans Tuule juures neljandamal
märtsil tuhat üheksasaja kahekümne esimesel aastal
registri N ühesaja seitsmekümnendama all, missuguses
wolikirjas liikumata waranduste müümine lubatud
on, ja teiseks - Petseri maakonna Panikovitschi walla
tänawal N. seitse ja Rudolf Kuhi-Põhu mõisas Peteri wallas,
- isiklikult minule tuntud tunnistajate: Aleksandri
walla kodaniku Richard Ado poja Reimani, Kioma
elawad Wõrus Karja tänawal: esimene-majas
N kolmkümmend kaks, teine-majas N kolmkümmend
kaks b ja kolmas majas N kakskümmend kuus,
- saatel, kus nemad minule awaldasid, et nemad
ostja
Willem Beiek ja Eduard ning Rudolf Kuhi, soowiwad
teha järgmist ostu-müügi lepingut, mis kohustaw
lepingu osalistele, nende pärijatele ja õiguste
tuhat üheksasaja kahekümnel esimesel aastal tehtud
eellepingu täitmiseks, müüwad Wanda Augusti
Ostu-müügi leping.
Allnimetatud kuupäewal sõlmisid
Eduard ja Rudolf Adami p. p. Kuhi'd
järgmise ostu-müügi lepingu.
Eduard Adami p. Kuhi müüb ja annab
üle Rudolf Adami p. Kuhile jäädawaks
omanduseks Petserimaal Petseri wallas
Lasarewa asunduses "Põhu mõisa" nimelisest
22,655 hektari suurusest talust temale
Eduard Kuhi'le, kuuluwa mõttelise osa
ilma ülejäägita ja nende õigustega,
mis Eduard Kuhil nimetatud talule on.
"Põhu mõisa" nimelise talu ostsid
30 tiinu suuruses Eduard ja Rudolf Kuhi`d
koos 18 mail 1922a. Vanda Piirikult ja
Alise Smilga`lt Wõru notari A. Sermati
juures sõlmitud ostu-müügi lepinguga.
Petserimaal wõõrandatud maade
kindlakstegemise komisjon, otsusega
23 septembrist 1927 a. ja 25 juulist 1928 a.
käsitades Tsiv. kp-s. ja kinn. sead. osakond
I. Kinnistada Petserimaal Järvesuu
vallas Lobodka külas asuv 2,93 hek-
tari suurune ma "Laine" nimeline maa-
tükk Emilie Jaani tr. Hirv´i oman-
V-das köites osa No 413 ja teha sellesse
1) jagu 1, lahter 1: "7 märtsil 1931 a.
Maakorralduse Peakomisjoni
poolt 30 aprillil 1926 a. kinnitatud
Lobodka küla maade kruntimise
plaani järele on selle kinnistu pind
ala kaks tervet ja üheksakümmend
kolm sajandikku (2,93) hektari."
2) jagu 2, lahter 1: "7 märtsil 1931 a
Kinnistuskomisjoni Petseri I osa
konna otsusega 7 märtsist 1931 a. on
selle kinnistu omanikuks kinnis-
tatud Emilie Jaani tr. Hirv." -
III. Sellest otsusest pärast seadusjõuss
astumist lisada tõestatud äraki-
ri Järvesuu hüp. ringk. kinnis-
tusraamatu 1931 a. jao juure.
Algtoimetus leidub Järwesuu
hüp-ringk. kinnistust. N 287.
ehitada üheskoos peatselt ehitusele tu-
leva Sirtsi (resp. Virudi) algkooli hoone-
ga ka Virudi rahvamaja - hoone, mis
peab kujunema üheks lülikeseks meie
kalli Eesti Omakultuuri, Rahvustunde
ja Omariikluse suurt jõudu ülekand-
vas ketis.
Selle tähtsa mõtte teostamise si-
higa kutsus Ü.E.N.Ü.V.O. ellu nimeta-
tud koolimaja-rahvamaja ehitustöö-
de läbiviimise soodustamiseks seltskon-
naabi korraldava "Tööbrigaadi" (Ü.E.N.
Ü.V.O. Ühispeakoosol. protok. N3, pp. VI ja VII,
VII 37.)
Soovides, et nimetatud Tööbrigaad
omaks meie seni veel vaeslapse ossa jää-
nud Virudis, ja ka selle lähemas ning
kaugemas ümbruskonnas küllaldasel
määral oma ülesande-kohast vääri-
kust ning mõjuvõimu, lubage meid,
Kõrgeauline härra Ülemjuhataja
rahvas, kes on vaimliselt kui ka
kehaliselt hästi arenenud ja
terve, - niisugune rahvas on
võitmatu rahvas ja teda on
võimetud vallutama ja võitma
teised suured rahvad.
Juba maast madalast oli Teile,
Kõrgeaulik Härra Ülemjuhataja,
niiväga südame lähedane Eesti
rahva saatus kui ka kogu tulevik
Juba oma ilusail noorusaastail
valisite omale sõjaväelase elukutse.
See töö polnud kerge töör ta
nõudis palju vaeva ja Suuri
pingutusi ning raudset tahtejõudu
Täname Teid veelkord, Härra
Sõjavägede Ülemjuhataja, kõigest
südamest, sest Teie olete ju
näinud nii palju vaeva ja
teinud rasket tööd, Eesti rahva, aga
just eriti noorte hääoluks.
Meie noored! tahame ja tõotame
virguda tublideks isamaalasteks,
täismeesteks ja naisteks. Meie
Õpilasring "Säde" nimel:
Sirtsis,
K. Kohver.
9. oktoobril 1937. a.
E. Voika.
V klassi õpilased.
Ü. E. N. Ü. Virudi Osakonna nimel, oma
Ühispeakoosoleku protok. No 4, p. VI - 5. - 26. IX 37.
põhjal
Noorsoolise ja rahvusliku tervitusega
9. oktoobril 1937.a.
Kirjatoimetaja.
Ü. E. N. Ü.
Virudi Osakond.
Kõrgeauline Härra
No 76
Sõjavägede Ülemjuhataja
Aadr.: Sirtsi.
kindral Joh. Laidoner.
Soovides Teile, Ekstsellents, "Jõudu tööle!"
Teie igapäevases ränkraskes töös sõjaväge-
de ülemjuhatuse tööpõllul, palume meid
lubada Teile teha meie seisukohast hea-
soovlik, ning väga olulist tähtsust omav
esildis.
Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Vi-
rudi Osakond on veendunud, et suurt
jõudu ülekandev kett koosneb üksiku-
test väikestest lülikestest. Sel põhiveen-
dumusel oleme võtnud endale ülesande
Kuldsete tähtedega on jäädvustatud
Teie lugupeetav nimi, Kõrgeaulik
Härra Ülemjuhataja, ajalukku.
Teie Kõrgeaulik Härra Ülemjuhataja
olete Eesti noorsoo heaks teinud nii
lõpmatult palju. Teie hoolitsete
meie eest nii lõpmatu suure hoole
ja armastusega, otsekui isaliku
armastusega, et meie, Eesti noorsugu
kasvaksime julge, iseteadev ja
patriõotiline. Härra Ülemjuhataja!
Teie olete tulisehingeline isamaa-
lane, kõrge õilis patrioot-riigijuht
Meile on see suur õnn, et Jumal
on läkitanud Teid Eesti riigi juhiks
Teie juhite meie kallist isamaad
kindlal käel parematele radadele
Koos Härra Päts'iga olete Teie
loonud Eesti Vabariigi, - olete meile
vabaduse kätte võidelnud
Meie - koolipoisid - olime väga
huvitatud strateegiast. Paljud
koolipoisid tähendavad, et ükski
tund pole nii huvitav ja armas,
Kõrgesti Austatud Sõjavägede Ülemjuhataja
Härra Kindral Laidoner
Soovime Teile parimat õnne, raudset,
tervist - ja jõudu meie armast-kallist
isamaad ja riiki ülesehitaval tööl,
kui ka isiklikuks hüvanguks eraelus.
Meie noored! - armastame ja
austame Teid jäävalt üle kõige. Kogu
rahvale olete Teie ilusaks, õilsaks
eeskujuks. Teie kangelaslikud
patriootlikud teened on niiväga
suured, nad on hindamatud. Ikka
ja alati on Teile niiväga südame
lähedane Eesti riigi ning rahva
heakäekäik ja õitseng. Ka kõige häda-
ohtlikumail silmapilkudel säilitate Teie suure
rahu, meelekindluse ja hiilgava reaalse
sõjameheliku otsustamisvõime. Sõjamehe-
liku iseloomu taga peitub aga maksimaalne
hääsüdamlikkus, - ning ülikõrge intellekt.
Hra. Vägedeülemjuhataja
Rapla Tarvitajate Ühingu Naisringi
Juhatus korraldab oma liikmetele 7 juunil s.a.
peale lõunat ekskursjoni Tallinna ja palub Teilt
k.a. hra. Vägedeülemjuhataja luba Teie talu
Viimses külastada
Raplas 28-IV-37.
Rapla. T. Üh. Naisringi Juhatus.
Nimetatud teguviisidest on näha, et
kapten K. Masik on saanud hakkama lühikese
aja jooksul tegudega, mis pole kõlbulised, on luba -
matud meie kaitseväes. Need asjad ei jäta vastavat
mõju avaldamata ohvitseri kui ülema ja tema allu-
vate suhtesse.
Pääle nimetatute on sama isik,
saand hakkama sõnadega ja tegutega, sama aja
jooksul ja toimub nii praegugi oma alluvate suhtes
edasi millest mõned näited:
1936. a. 21 juulil Männiku laagris
sõimas ühte allohvitseri "vargaks" ajateenijate sõdu-
rite juuresolekul. Kui allohvitser sellepääle ütles:
"Härra kapten mina ei ole varastand midagi"
kompül ütles sellepääle: "Teie olete hullem kui varas".
1936. a. suvel Männiku laagris
ütles ajateenija sõduri vastu, et temal ei ole kompanis
ühtegi allohvitseri keda tema võib usaldada, sellepärast
Teie isiklikult olles minu poolt usaldatud, hoolitsege
oma masina eest.
1936.a. suvel Männiku laagris
kui kompül. rääkis ühe allohvitseriga ja allohv.
seisis valvelseisangus tema ees vaatas kompüllile näkku,
kompül ütles: "mis Teie minu otsa jõllitate, kas
Teil mujale pole vaadata.
Härra Kindral Laidoner!
Wäga tähtis asi mida olen unustanud.
Kord kui tulin politseist wälja, tuli
as Sokk mind saatma trepist alla, all ukse
juures ütles minule, kirjutage üks kiri
minule, ütlesin, mis kiri se peab olema,
mina ei mõista teile midagi kirjutada,
ta ütles minule ette, mina ütlesin, minul
ei seisa meeles, Sokk ütles, sellest ei ole
midagi kui täpselt nii ei ole kui ma ütlen,
ega ma seda kirja kellegile ei näita,
mina kirjutasin umbes nii nagu Sokk ette
ütles, pärast aga alles märgasin milleks
Sokk minu kirja wajas, se oli 1935dal a.
Praegu ei mäleta mina, mida Sokk minule
ette ütles, ja mida mina kirjutasin,
Palun wäga Härra Kindral, et minu kiri,
mida Sokk minu Sissewedamiseks minult
nõudis, et saaks järele waadatud selle kirja
Sisu.
Kui Saare tead ei oleks awalikuks tulnud,
ja Saar ei oleks oma elu ise lõpetanud,
siis mina ei oleks iialgi saanud politsei
tegewust awalikuse ette tuua.
Koorkülas. 10 II 37a
Südamlik tervitus
sünnipäevaks!
Olen Noorkotkas, tegutsen
Valga maleva, Helme
malevkonnas. Olen vae-
-ne ja palun Teie
avitavat kätt. Isa on
põllutööline ja tal
on raske mulle mure-
tseda tarvilikke esemeid.
Selleks palun Teie
avitavat kätt, vast
toetate mind natuke.
as. Sokk põhjendab uskumata nõia loos,
et mina olen raha wiinud sellek, et
perekonna elu parandada, Kuna mull
seda teha ei tarwitsend, sest minu mees
oli 70 a. wana, ja parandamata haige,
se põhjendus on küllalt selge, ja ei wasta tõele.
Teadke seda, Härra Kindral, iga sõna, mis
mina Teile olen kirjutanud, selle eest pean
ka wastust andma.
Kõrwaldadud raha summa on küllalt suur
mis hoiab rahwa meele ärewil, akab
rahwas liikuma" siis on rahwas süidi,
sellest ei tohi rääkida et ametnikud
rahwaa walitsuse wastu ülesse kihutawad.
Ametnikudele seda asja enam rääkida
ei sa, nad saawad küllalt aru mis on
Kõige Auustusega.
Marie Kolk
Koka t.
Uue-Võidu p ag.
J. Laiduner.
Wastuseks Teie seletusele ajalehtedes, nagu ei wastaks tõele,
et koli rahwas, samuti ka kaitsewägi on käärimas, mida seletasid Tõnnison ja
teised. Tõnnisoni seletus on õige, kuid ka rahwa seisukoht on õige.
Teie ühes Päts ja Co, olete türannid, wargad, rahwa wägistajad. Harju-
Panga rüüstajad, seiklejad. Teie on lõuad hea koha peal putrama, mida
ise ei usu. Teie ütlete, et teme, et riigitenijatel on wäiksed palgad,
Kuid nad ei wõi juure saada, sest kohtunikudele on tarwis juure
panna, et wiimased timukad Eesti rahwa kõik wangi kongidesse saadaks,
ning uusi wangimaju juure teeks.
Meie aga ütleme et Wasalema wangimaja ehitate
oma jaoks, Päts ja Conile, mida Teie amu ära olele teeninud
Kuid need ausad rahwapojad "Wabadussõjalased" ja teised
90 % wangidest, on süütult kannataiad, kuhu Teie
kohtunikud, - neetud, timukad, keledele weel palka juurde tarwis
neid omi weriste otsustega on mõistnud, tühja eksimuste pärast.
(Kooli konna maks)
Teie ja Co laul on lauldud. Ei aita teid sõjasaadus, ega
aialoolised kelmid papid oma pläradega kirikutes. Eestirahwas
ei ole ni lollid enam, nagu olid. Relwad on nde käes, keda rõute.
Eesti rahwal on isamaa sääl, kus hea elada, mitte olla orjad -
Tõusikutele. Lurjus, kui kõik on koras, miks walitseb sõjasäädus?
Ütleme weel kord, et teie ja Päts, tahate häwitada wõistlejaid.
Teelt, nagu seda Päts on teinud. Jaan Poskat laskis
mürgitada; Jüri Wilmsit andis ära kui se Soome läks,
Virudi Osakond
7. oktoobril 1937.a.
No 70.
Sõjavägede Ülem-
juhataja.
h-ra kindral Joh. Laidoner,
Lubage Teilt paluda Teie lahket luba,
et meie esimees h-ra Viljo Okk võiks
ilmuda Teie juurde andientsile teisipäe-
val, 12. oktoobril s.a. hommiku poole, lä-
birääkima ühe küsimuse üle, milline
meie Tööbrigaadile väga olulisi.
Esimees.
Härra Sõjavägede Ülemjuhataja
Kindral Johan Laidoner.
Minule Noorte Kotkaste Võru maleva õpperühma,
kotkapojale Lembit Rakso'le on antud ülesanne koostada
album meie organisatsiooni juhtide fotodest autogrammidega.
Väga lugupeetud Härra Sõjavägede Ülemjuhataja julgen
pöörduda Teie kui meie Peavanema poole ja paluda Teie
fotot autogrammiga koostatavasse albumisse.
Noorkotkaliku lugupidamisega.
6. märtsil 1937.a.
Lembit Rakso
kotkapoeg.
Töö kavand.
Sõduri hingelu
Vabadussõja kogemustel.
Eesti mees ja naine, nagu nad olid
oma riigiloomise- ja kodukaitsetöös
1918-1920 a.
Eestlane 1918 aastal.
1. Vene revolutsiooni ja kodusõja
mõjusid.
2. Linna proletariaat.
3. Vaesestunud maamees.
4. Isamaalsuse aate levimine ja
rahvustunde tõus.
Eesti sõdur 1918 aastal.
1. Vene armeede pärandus.
2. Vastuoksusi meelsuses ja
ilmavaatelises elusuhtumises.
3.Kas alistumine saatusele?
saaks ma Komitee kaastöölisena pühendada
täielikult sõjaajaloomaterjalide kogu-
misele. - Peaasi, kui oleks rõõmsat töömeeleolu.
Või siis ehk saaks mind ärakasutada
kuskil mujal? Ma julgen praegusel ajal,
mis mitmeti, kõigi tundemärkide järgi,
hakkab sarnanema olukorrale 4 aastat
tagasi, mõelda tööle, mis mul on olnud
teha lähemas minevikus oma riigi heaks.-
Neil kriitilistel aegadel, mil mitmesugu
äärmised ollused on püüdnud haarata
võimu me riigis olen mina jäänud ikka
truuks oma veendeile ja maksvale korrale.
1934 a. esimesel veerandil, kui meil oli hoos
parteiline võitlus ja vapside kihutustöö oli
jõudnud oma haripunkti, et kiputi hävi-
tama maksvaid seaduslikke võimuinsti-
tutsioone, olin mina üks neist, kes julges
vastu astuda sellele.- Ja ma võisin olla
kasulik ka omaaegsele kohtu-siseminist-
rile härra V. Roobergile. - Minu tööl
oli edu ja kasulikke tulemusi.
Riigivanema kandidaatidele allkirjade
kogumisel, liikusin ma härra J. Loosalu ja
"Maalehe" ülesandel ringi rannarahva
hulgas. - Siis ma täiesti oma algatusel ja
riisikol hakkasin rahva - valijaskonna-
tähelepanu juhtima Teie isikule. - Olles
sest Päts teadis, et Wilms oli rohkem lugupetud Eesti-
rahwa ees, kui Päts, miks Päts ehitab Pärnud, ja kingib
omawoliga rahwa raha - miljon senti Pärnu teatrile? Se on
sele pärast, et tahab lunastada oma isa patusi, Pärnu
ümbruskonna rahwa wastu. Kui Pätsi isa pidas
petlema kõrtsi Pärnu külle all, rööwis ja tapis öösel
rikaid öömajalisi ja matis aeda ja mujale, mida teawad
palju inimisi. Nii ei ole ka K. Patsil teised waated, nagu
seda olid tema isa.
Tahate oma seisu korda päästa, ja kindlaks teha
rahwa ees, et Teie ei ole sele wana lurjusega
ühes nõus siis wõtke Pätsilt walitsus üle ja
wabastage kohe wanglast wabadussõjalased
ja 90% wangisid. Wastasel korral tabab Teid ka
ühine saatus. Se peab sündima enne walimisi
E. T. L.
kui seda on riigikaitse õpetus. Meie
austame, aga vahel ka kardame oma
armastatud riigikaitse õpetajaid. Jah! See
on ka tõesti nii, sest igal "sõjamehel"
peab olema teatav aukartus oma ülemuse
Meie, - poisid, tulevased Eestimehed
kuulame või loeme suure põnevusega
Teie strateegilisi, -suuri rahvuslikke,
isamaalikke ja majanduslikke
kui ka diplomaatlikke vaimustavaid,
hoogsaid, ilusaid kõnesid.
See ilus ja võimas mälestuste
hele tuli ja see suur vaimustus meie
kalli kodumaa esimestest hällitaja
test ja nende sangarlikkudest
tegudest ei kustu kunagi, vaid
püsib meie südames ja hinges
jäädavalt.
Meie palume, et Jumal õnnistaks
meie kõrgeaulikke riigijuhte, meie
kallist isamaad ja sini-must-valge
trikoloori.
Tõotame pühalikult kõike teha, mis on
ilus, hea ja kaunis, et täita kohut
Jumala ja oma Eesti isamaa vastu
Palume Jumalat, et ta annaks Teile
suurt jõudu ja raudset tervist meie
kallist isamaad juhtimisel vastu
muretule ilusale- ja helgele tulevikule.
Aga kui võõrad rahvad peaksid
meile kallale tungima, siis olgu
lipukirjaks: Mitte jalatäitki maad
me ei anna võõraile, sest meie
esiisade ja esivanemate verega
niisutet maa ja need suured veri
väljad on meile pühad, - meie
maa ja riik on püha maa ja peab
jääma igavesti meie omanduseks
Teie Ekstsellents, Härra Sõja-
vägede Ülemjuhataja, olete Lembitu
ja Kalevipoja järelkäija
Kogu oma eluaja olete Teie võidelnud
sest elu on võitlus. Olete võidelnud
Eesti rahvale priiuse. Pole ju enam
midagi kaunimat ning õilsamat, kui
Võiks oma töö lõpule viimiseks saada kohe
mõnesugust rahalist toetust, et ma saaks
anduda kogu oma energiaga ja mureta sellele
ülesandele? – Enne aga, kui otsustada vii-
mast küsimust, ma palun, härra kindral,
Teid, veel peatuda mu järgnevail ridadel.
Vabadussõja Ajaloo Komiteele materja-
lide kogumisele asusin alles hiljuti ja see töö
huvitab mind. Sellele ideelisele tööle asusin
vabatahtlikult, täiesti oma algatusel, ja töö
jatkub tõsise hoole, armastuse ning asja-
tundlikusega, milleks suuresti kaasa aitavad
ülikoolis saadud kogemusi töist, riigi kesk-
arhiivis ja vanavarakogumistelt.
Sõjaajaloo materjalide kogumise eest
ei makseta mingit töötasu. Rääkimata otse-
sest töövaeva tasumisest, vastavate isikute
leidmise ja neilt materjalide-mälestuste
hankimise eest, ka paber ja muud kirjutus-
tarbed tuleb muretseda oma raha eest.
Kui käesoleval juhul võib olla mõni
noor ja agar kooliõpetaja ning kaitseliidu
tegelane saab seda tööd teha tasuta ja puht
huvist asja vastu, siis seda ikkagi oma
otsekohesest tööst vabal ajal. Minu seisu-
kord on aga teistsugune, sest mulle on see
töö kujunemas peagu elukutseks.- Kas ei
saaks seda kuidagi kindlamakujuliselt hinnata?
Siis veel, - rahva käes on tõesti veel mõndagi
Vabadussõja keerises.
1. Eesti sõduri tüübi kujunemine.
2. Vabatahtlik ja mobiliseeritud
kodukaitsja.
3. Võitlustahe ja argtuse-julguse
probleem.
4. Juht ja töökond (sõdurkond)
5. Juhi omakohtu õigus sõjaväljal.
6. Sõjameeleolu ja propaganda.
7. Kas kodukaitse või maade-
vallutamine?
8. Kaotusehirm ja võidurööm.
IV Eesti muistne sõjalane ja
praegusaja sõdur.
1. Mõningasi paralleele, võrdlusi ja
iseloomustusi.
2. Eestlase mentaliteet.
3. Eesti mees ja naine, nagu nad on.
Töö tuleks raamatuna suur 12-16 trüki-
poognat.
risite vapside riigipöörde kavatsuse 8. detsembril
1935. a. ja jälle võib riik areneda paremuse
suunas.
Palun kirjutada minule!
Lembit Tangson
Puiestee 1. Tõrva.
Tallinnas, 8. detsembril 75
Sõjavägede Ülemjuhatajale,
Sõjaministeerium,
Aleksander Hansu p. Rõõm`ult.
Kõrgeaulik härra kindral,
esinen Teile käesoleva kirjaga, mis sisaldab,
1) esildust ühe sõjateadusliku teose kirjasta-
mise asjas, 2) mõtteid Vabadussõja Ajaloo
Komitee töö korraldamise asjas ja 3) palvet,
minule mõnesuguse, mu teadmistele ja võimeile
vastava, teenistuskoha võimaldamiseks.
Minu elukutseliseks tööks on juba mõnda
aastat kaastöö tegemine ajakirjandusele, eri-
ala - vanu mälestusi ja lugusid meie riigi
loomispäevilt ja Vabadussõjast. Viimasel
ajal, septembri kuust alates, olen, puht
huvist asja vastu, ka Vabadussõja Ajaloo
mida võib järeldada kompüli ütelusest,
kui allohvitser arsti poolt tunnistati
kõlbmatuks lahingumasina juhi ameti
kohale, Teile annan mina kompanis
kohta valida ega mina Teid ei määra
muidu kui avaldate enda soovi ameti
kohale määramiseks.
kõikide kaasteenijate
eest. A. Rogov.
/Kompanis on olnud Rogov
kõige korratum mees/.
Erus
Kolonel - leitnant
Kõrgesti austatud härra Kindral.
Peeter - Eduard Baumann
"12 Jaanuaril 1937
Kastani 12-4.
Õppinud tundma uut kaitsewäelaste ja nende perekondade pensio-
ni seadust, jäässe astunud awaldamisega Riigi Teatajas 1/XII - 1936.
olen tulnud weendumusel et see akt, waatamata tema täiuslikusele
riiwab nende pensionääride õigusi, kes arwutatud pensionil kuni
1se oktoobrini 1936 a.
Wastu waidlemata tõde, et ka need minewiku inimesed on ohwerda-
nud jõudu, terwist ja elu rahwale ja riigile möödunud ajalooliselt
haruldaselt raskal ajal. Kuid uus pensioni seadus oma kaugel ula-
tawa sirgjoonelise sisuga § 150ga muudab kogu selle seaduse ning ühe
lõikega anuleerib pensionääride õigusi neile, kes arwutatud pensionil
kuni 1se oktoobrini 1936a. Sama paragrafi lõike kinnitab juba kord sea
dusega pensionide wähenemist nii nimetatud "kriisi maksu" näol, millest
wabastatakse pensionäärid, kes arwatatud pensionil 1936 aasta 1st oktoobrist
ning neid kes lähewad pensionil uues seaduses ettenähtud korras.
Härra Kindral-leitn. Lai-
donerile, Eesti Wabariigi kai-
tsewägede Ülemjuhatajale
Minu, prof. A. Tammekann`u, asja-
tundmist kartograafias näitab ka, et olen
Rahvusvahelise Geograafia Uniooni poolt kutsu-
tud osavõtma maailma rahvastiku levimise
kaardi koostamine eeltöist. Samuti olen
Euroopa rahvusvahelise kvaternaargeoloogilise
kaardi Eesti osa toimetaja ja Tartu ülikooli
juures oleva Loodusuurijate Seltsi kartograafi-
lise komisjoni esimees ning ettevalmistatava
"Eesti kaardistiku" toimetaja
Irene Tammekann.
August Tammekann
Tartu ülikooli geograafia
Kõrgelt austatud
Härra Kindral.
rahwa soowe kannan üle sellest mille kibedusest,
mis nendel on seoses pühade kiriku pühade pühitsemisega
vanu kalendri järgi. Nemad peawad kinni vanast
kalndrist, ja minul jäi mulje, et selles kinnipidamises,
ei saa takista ükski võim, nad on täitsa fanatikud,
kui Teie ise teade, Vene valitsus ligi kolmsada aastat,
tahtis nende usukombeid muuta, saatis asumisele.
ja isegi tueriidale, kuid sellest ei tulnud midagi
välja, ja minu arvamise järgi ei saa meie ka
neid uue kalndri peale üle wiia, kui see vene-apostlikute
on see, et nemad on väheuslikud, kuid siin tuleb arvesta
sellega et wanavenelased peawad omast usust kinni,
fanatiliselt noored ja ka vanad. Kui meie juutidele,
medodistile lubame pühitseda ja talitada oma
usukombeid laupäewiti, miks pärast siis riigivõim,
ei võiks vana venelastele seda lubada. Viimasel
ajal. on sellel alal palju kohtu protsesse olnud, kus
on juhusi kus- politsei on isegi karmilt ümber
käinud (Kallaste alevis) kummi nuia tarvitand
Tartus, 5 mail 1937.
härra kindral J. Laidoner!
Palun Teid, härra Sõjavägede ülemjuha-
taja, mulle lubada allpool järgnev palve.
Pääle oma käesoleva aasta Vabaduspühaks
ilmunud raamatukese, "K.Päts ja Eesti tulevik",
töötab allakirjutanu praegu suure biograafi-
lise monograafia kallal härra Riigivanem
K. Pätsi üle. Algatus selleks tööks on tulnud
minult ennalt, kuid toimub härra Riigiva-
nema teadmisel.
Pääle muude saadaval olevate materjaali-
de olen nende hankimiseks sunnitud pöördu-
ma paljude kaasaegsete poole, kes härra
Riigivanemaga koos on töötanud. Teades, et
Teie olete iseseisvusevõitlusest pääle härra
Riigivanemaga lähedasis kokkupuutumisis
olnud ja temaga ühes töötanud, olen veen-
dunud, et andmed mis ma Teie vastutulelik-
hiljem, kui ma olia juba avalikult välja
astunud ja enese maksma pannud, leidis
mu töö ka hindamist ja kinnitamist.
härra J. Loosalult ning vastavalt komiteelt.
Minul oli tookord, nagu tähendasin,
liikumist rannarahva hulgas ja kalurkonnas.
Sel puhul julgen tähendada vahemärkusena,
et olen jalgsi läbirännanud küla-külalt
kogu meie mererannajoone, Vene piirist kuni
Läti piirini.- Seal on isiklikke tutvusi ja
ma tunnen rannarahva meelsust ning nende
elu-olukorda. - Nii jah, oma käel ja ära-
nägemisel korraldasin siin-seal randades
koosolekuid, kus kõikjal kõnelesin teemil-
Kes on meie õige juht? - Mul, kui
vabadussõjalasel, oli au tutvustada Teie
isikut rahvale. - Loksal, sealse Harju
rannaosa suuremas vapside pesas, korralda-
sin härra J. Loosalu hoiatusist hoolimata
koosoleku. - Kõnelesin Loksa rahvale, kui
1918 a. Loksa dessandist detsembris osa-
võtnud kooliõpilane. Valmistasin ise
käsitsi vastavad müürilehed, oma "kulu ja
kirjadega." Saia ühe kohaliku kaupmehe
kaasabil ka kasutada väikse tuletõrje
saali, mille eest üüri maksime kahekesi
pooleks. Koosolek õnnestus täielikult.
Loksa rahvas oli vabanenud ühekülgse vapside
trükitöö üldse võimaldasid. Selle juures
tõusid aga kulud paratamatult nii suureks
et kogu kaardi ettevalmistamiseks ja koosta-
miseks tehtud töö ja kulud saavad tasutud
alles kaardi korduvate trükkide puhul.
Kui see pole kindlustatud või pole selleks
väljavaateid või kui ilmub mõnelt teiselt
poolt rööbitine kaart, mis võib olla on
väljaantud pealiskaudsemalt ja väiksemate
kuludega või siis mõne ametisasutise poolt
avalikest summadest, siis on meie suured
kahjud ilmsed.
See tunduks meile seda raskemana
et Eesti seinakaart on õieti pikemat aega
kestnud laialdaste eeltööde nähtavaks kokku-
võtteks ja tulemuseks, missugused tööd on
samal ajal soodustanud mõnegi teise meie
kodumaa kohta käiva üldtähtsa väljaande
valmimist. Võiksime sellistena mainida
vaid koguteost "Eesti", mille seni ilmunud
Kõigi köidete" koostamisest ja väljaandmisest
on prof. A. Tammekann osavõtnud peatoime-
tajana või suurema osa teksti koostajana
ja mille kaartide, kohanimestiku ja geograafi-
liste kirjelduste koostamine on käinud käsi-
käes Eesti seinakaardi ettevalmistamisega.
Või "Eesti Entsüklopeediat" millest umbes
1/5 on toimetatud prof. A. Tammekann'u
poolt ja mille kodumaises osas on kogu aeg
kasutatud toimetaja poolt kogutud ja regio-
naalselt korraldatud andmeid kohanimestiku
arvustiku jne. kohta. Samad eeltööd on
leidnud pidevat ärakasutamist ka geograafia
õpetamisel Tartu ülikoolis.
härra Sõjavägede Ülemjuhatajale Kindral
Laidonerile.
Pensonäär Alfred Erne
Vabadusristi kavaleer
elukoht Liivalaia 77-7
Seletus.
Kuuldes, et minu peale on kaebus esitatud
Teile härra kindral, põhjusel, et mina vägivaldselt
pean lapsi kodu ja ei lasi neid kooli minna.
Samuti olla Teile kaevatud, et mina olla Aliise
Kuldma'd vigastanud ja tunginud tema korterisse
Tähendatud asjaolude kohta on mul au Teile
härra ülemjuhataja, anda järgmine seletus.
Sõitsin 15. apr. s.a. isiklikkus asjus, naise peale-
käimisel, ema koha peal Raasikule. Tagasi tulles
17. skp. õhtul leidsin enda korteri tühjana, kuna
naine oli vahepeal kõik toa kraami ühes söögi-
nõudega äraviinud ja samuti kaasavõtnud minu
pensiooni raha, mille ma temale kui oma naisele
kätte usaldasin. Ühtlasi saatis ta ilma minu
ema nõusolekuta minu 9.a. poja minu ema poole
ja tütre, Lenderi gümnaasiumi õpilase 13.a. vana
enda venna Kuldma perekonda. Kuna minu
ilmavaated pole Vabdussõja algusest selle perekonnaga
ühised olnud / kõik perekonna liikmed pahempoolsete
vaadetega ja suhtunud Vabadussõjale eitavalt, üks
vendadest koguni teeninud punaväes) siis kahtlesin
oma tütre kasvatuses isamaa vaimus, nii nagu
mei lugupeetud Vabadusristi Ühingu põhikiri seda
nõuab. Tütar ilmus peale ema lahkumist teisipäeval
20. skp. uuesti minu juurde tagasi. Selle aja sees
aga kui mina väljas olin ilmus Aliise Kuldma
uuesti minu juurde ja viis tütre enda juurde
Enne sisu juurde asumist leiaksime
raamatust:
1. Pühendus
(raamat on autorilt
kavatsetud Vabariigi
20. aastapäeva puhul
pühendada ühele meie
riigimehele ja juhile).
2. Saatesõna
(kas mõnelt kõrgemalt
sõjaväelaselt või
ülikooli õppejõult)
3. Eessõna - sissejuhatus (autor põh-
jendab raamatu tekkimise
vajadust ja selgitab selle
saamislugu. - Meie ise peame
igakülaselt tundma kogu
oma inimmaterjali hulka
ja tema väärtust, eriti aga
tema toimet sõjatöös. Selleks
pakub palju õpiseid Vabadus-
sõja kogemusi. Raamatus
autor osutab vabadussõjale,
kui teatavale tööle. Olid
juhid ja töölised. - Inimest
saame iseloomustada ja
uurida tema hinge ning
tundeelu kujunemist pari-
tahame kõik teha, et see suur vaev
ja hool, mis Teie meie peale
kulutanud, annaks häid taga-
järgi. Ja usume kindlasti, et
aastate pärast võite rahuldus
tundega meie peale vaadata.
Juba praegugi annab rohket
lõikust Teie küli ja saab seda
tulevikus veelgi rohkem andma.
Härra Ülemjuhataja! soovime
Teile õnne, palju õnne! meie
riiki - Eesti isamaad - juhtimisel
vastu ilusale päikesepaistele.
Su üle Jumal valvaku
Mu armas isamaa!
Ma olgu Sinu kaitseja
Ja võtku rohkest õnnista;
Mis iial ette võtad Sa,
Mu kallis isamaa!
Tallinna Issanda-muutmise
Koguduse Noorte Ühingu nimel
Heljo Hansen.
1936. a. 11 detsembril karistas
kompani korrapidajat toimkonnas oleku
aeg, selle eest, et kompani ülem ise kompani
ruumis suitsetas ja suitsuotsa sõduri öökapi
pääle pani, läks ise edasi, tagasi tulles
leidis enda poolt pandud kapile suitsu-
otsa ja karistas komp. korrapidajat selle
eest, et suitsuots kompani ruumis oli. Kui
korrapidaja rms. Kallipe selgeks tegi, et see
oli kompani ülema poolt sinna pandud suit-
suots. Siis ütles kompül: "hääküll lõpetame
selleasja ära ja mina võtan karistuse
1936. a. suvel. Kurtna
laagris olles korraldas teede
luure Toila, kus ise läks ühe oma alluva
allohvitseriga viina võtma, kui palju joodi
ei tea täpselt, aga ajateenija sõdur olevat
käinud Toila viinapoest viina toomas
kompani ülemale. Mille tagajärjel nähta-
vasti kompülli vahekord selle allohv.
muutus sõbralikumaks kui teiste allohv.
Lp. hra Kaitsevägede Ülemjuhataja
kindral-leitnant
Johan Laidoner
Täna pühitsete Teie, eesti rahva pare-
maid poegi oma sünnipäeva. Sel puhul
seisatute hetkeks ja pöörate pilgu tagasi läbi-
elatule. Meenuvad päevad taariaegses vene sõja-
väes, siis rahvaste suurimas võitluses - maailmasõjas.
Ja siis tulek Vene sõjaväest Eestisse ja siin
tegutsemine sõjavägede ülemjuhatajana. Edasi teist
korda ülemjuhatajana 1.dets.1924.a. ja kolman-
dat korda ülemjuhatajaks 12. märtsil 1934.a.
Teie tublil ja tasakaalukal juhtimisel võideti
meie Vabadussõda ja purustati põline vaealane lan-
desväär Võnnu all 23. juunil 1919.a. ning vabas-
tati täielikult eestlaste maa.
Teie kindlakäelisel juhtimisel, suuti maha
tumedate jõudude - kommunistide mässukatse, kes
tahtsid haarata võimu meie noores riigis - 1.
detsembril 1924.a.
Teie panite Kaitsevägede ülemjuhatajana maks-
ma kindla sisemise korra meie riigis 12. III
1934. a. ja sulgesite vapside liidu. Meie riik võis
rahus elada ja takistamatult areneda, kuni
8. detsembri 1935. a. mässukatseni, mis jälle likvideeri-
ti Teie juhtimisel
Täna, Teie hra kindrali sünnipäeval võt-
ke vastu parim õnnesoov ja tervitus ning ma soo-
vin, et Teie veel kaua elaks ja veel palju
aastaid juhiks meie kaitseväge. Kui kutsub kord
isamaa oma altarile ohvreid tooma, siis ei
karda ka meie, noored seda tegemast, sest
ükski ohver ei ole kallis isamaa eest.
Tänu Teile selle eest, et Teie likvidee-
Koorkülas 13. dets. 1937.a.
Kõrgeauline Vägede Ülemjuhataja härra kindral!
Palun tehke minule see kallis kingitus - saatke
endast seina pilt, vormi riietuses, mida tänu-
tundega vastu võtan. Pean seda enda aukohuseks,
et minu kodu toa seina ilustavad Eesti-
riigi kõrgemate juhtide pildid ja minu
tuba kaunimaks ja mugavamaks silmale
teevad. Pildi suurus jääb härra kindrali
enda otsustada, kui suure teie hääks arvate
saata. Teie pildile Valmistan omal kulul
ümber ilusa raami, samuti panen ta klaasi
taha. Jään lootma, et härra kindral rahul-
dab minu hingelise soovi.
Endast. Olen 6 aastat teeninud piirivalves
Petseri jsk. 1926 a. 1 apr. kuni 1932 a. 1 aprillini.
Selle teenistuse ajal ühendati mind 1929 a. 1 nov.
Kapraliks. Piirivalvest vabanedes astusin kaitse-
liidu ridadesse kus olen praegugi patarei nr 2.es
mis asub Tõrvas. Piirivalvest on mul Väga hääd
atestatsioonid. Elukutse: olen põllumees. Abielus.
Soovin Teile õnne vägede üle valitsemisel, õnne
alluv
jõuluks ja uueks aastaks, seda soovib Teile kodanik
kaitseliitlane alandlikuld: J. Lõudso
Aadress: Jaan Lõudso
Koorküla p.ag. Aru pk.
"Lombi" talu
teatud kindlaks ajaks ühe või kaks
kindlapalgalist kaastöölist, kel oleks
ülesandeks teatava aja jooksul kindla
korra järgi käia läbi kogu maa, otsida
tarvilikke isikuid ja ka kohalikke asu-
tuste ja ettevõtele arhiivkogusid ja hankida
neilt kõik, mis on väärtuslik ja kõlbab
säilitamiseks tulevastele põlvedele, kes õieti
teevadki seda tõsist ajalugu. - Peale selle
võiks nende palgaliste kaastööliste üles-
andeks, instrueerida kohalikke asjaarmas-
tajaid, tööviiside, korraga j.n.e., õhutada
neid intensiivsemalt tööle, täiendada
kui võimalik, senist kaastööliste kogutud
materjale, või kontrollida mõne allika-
mälestuste, dokumendi - tõepärasust.
Mina esitaks ka kohe enda kandida-
tuuri sellise kindlapalgalise kaastöölise
kohale. - Olen tegelikult läbi teinud vaba-
tahtlikuna-koolipoisina Vabadussõja, selle
varajaseimast algusest kuni lõpuni, nii
Omakaitse, kui ka Kalevlaste Maleva
ridades. Olen rohkesti lugenud kirjandust
meie riigi loomiseajastu ja Vabadussõja
kohta.- Ja ma ei liialda, kui ütlen, see ala
on kujunemas minule nagu mingiks
eriuurimuslikuks tööks, mis küll nälga praegu
jätab, aga huvitab. - Olen ka isiklikult
Paljudel on vaewalt majaalune maa 0,01 ha.
Maad juurde lõigem ei oleks küll otstarbekohane anda
kuid leiduvad neid, kes koliwad. alevist välja.
enne kavatsetud alevi piiri ääres asuvale
riigimetsa maale, ja neid oleks alevi vanema abi
eestlase Männa üteluse järgi vähemalt 50.,
kes niivõrd majanduslikud tugewad kes ilma
riigi abita väljakoliks. kohe. Paluwad Teid härra
kindral, et Teie mõjuks, et nemad pääseks välja
majanduslisest viletsusest ja näljast.
Tohiksin veel Teid tülite ühe palwega:
nimelt Kreenolm, Kalevi ja linavabriku direktorid
on alaliselt vastu tulnud: kõiksuguste riikliste
iseloomuga korjandustele: kaitseliidule, laskurlii-
dule, allweelaevastiku sihtkapatulile; mälestus-
märgide püstitamisele. j.ne. Iseäranis on
väga soojalt suhtud ja isegi aidanud korjata
Kreenholmi direktor Bruno Fuchsinger,
Proua Maia Peltsa, August Tuulik ja Toomas
olnud nende Võidu pühas annetada mingisu-
gust riiglist orgenid, üks kõik missugust klassi,
millega ainult riik võidaks edaspidises korjanduses.
millest minu arvates ka edaspidi mööda ei saa.
Kõige suurima austusega ja lugupidamisega
Narvas, 06 06 37.
Ferdinand Kalev kapten
Komitee kaastööline. Ja seni senna üleannud
üle 500 veerandpoognat mitmesugu käsi-
kirjalist teksti, mille sisulise väärtuse kohta
teab anda lähemat seletust kapten P. Kangro.
Ajaloo Komiteest.
Mind on viimasel ajal ikka enam ja
enam hakanud huvitama, uurida vabadus-
sõjaaegse sõduri - liinimehe hingeelu, selle
kujunemist, avaldusvorme ja elamusi lahingu-
möllus. On juba ka ühte-teist pandud kirja
ja nüüd olemas olevail materjalidel oleks
valmimas teos, teemil - meie sõduri hinge-
elu vabadussõja kogemustel - mille esialgse
sisukava esildan Teile, härra kindral, eraldi
käesoleva kirja juures.
Mul on kavatsus selle raamatuna
välja lasta Vabariigi 20. aastapäeva puhul.
Tahaks jõuda käsikirja trükivalmis seada
eeloleva jaanuari kuu lõpuks. - Kas ma aga
jõuan, sest tööd on veel palju ja alles nüüd
olen tõsisemalt hakanud mõtlema, kuidas
saab mu töö tasutud ja kuidas on kirjasta-
mise-levitamise võimalusi?
Pööran härra kindral, Teie poole ja
palun: 1) kas ma saaks oma ülalmainitud
teose käsikirja müüa sõjaministeeriumile
kirjastamiseks, et mulle oleks kindlustatud
töötasu ja raamatule levik? 2) kas ma
Ü. E. N. Ü. V. O.
Tööbrigaad.
8. oktoobril 1937.a.
Sõjavägede Ülemjuhataja,
kindral Joh. Laidoner,
Lubage Teile lahkesti ette kanda,
Ü E N Ü V O Tööbrigaadi 26. septembri s.a.
Peakoosoleku protokollis No 1, punkt 5, lõige a
jäädvustatud üksmeelse otsuse kohaselt, et:
"Ü E N Ü V O Tööbrigaad õnnitleb Teid
soovides Teile raudse tervise, hea isikliku
õnne, ja veel palju, palju õnnelikke aas-
taid intuitiivse töörõõmu tundmiseks Tei-
le kuuluval tööpõllul töötades.
Teile kui väsimatule, tõsisele töömehe-
le soovib Ü E N Ü V O Tööbrigaad "Jõudu töö-
le!" Teie igapäevases, meie arusaamise järgi
vastutuse- ja kohustusterohkuse tõttu, ränkras-
kes sõjavägede ülemjuhatuse töös!"
Austava lugupidamisega
ViljoOkk
pealik.
Sirtsi algkooli lastevanemate, õppenõukogu
ja hoolekogu koosolekute vastavate ühinemisotsuste
põhjal, algkooli personaali ja administratsiooni nimel:
No 136.
Nõo, 20.06.37.
Härra Peavanem Kindral J. Laidoner
Eesti rahva ridades on mehi, kes ei
kao unustusehõlma, vaid sangaritena jää-
vad püsima ja kellest veel kaua räägivad
järeletulevad põlved! Võidupühal tu-
letame meie, Noored Kotkad, hardumusega
neid ustavaid isamaa poegi meelde ning
hüüame südamlikke tervitussõnu. Sellel
tähispäeval lõõmavate võidutule leekide
loitel tõotame olla õilsad Peavanema
pojad, kes Eesti isamaa auks alati
valmis! Meie noored ei kohku iialgi,
meie ei karda midagi! Selleks vaid
tuletame meelde kalli Peavanema sõnu,
mis kord Võidupühal kostsid Noorte
Kotkaste Üldlaagris Pirita muistsete
kloostrimüüride külje all - see oli
Peavanema jutt noorpõlve mäkrade-
loost!
Julgen, härra Kindral, Teilt paluda
selle kirja juurde lisatud pildi esikül-
jele auväärset kindrali autogrammi
Sõjavägede ülemjuhataja tiitliga,
et jäädvustada kustumatut ajaloo-
Kennis, 26.02.1937
Lugupeetav
kindralleitnant J. Laidoner!
Avaldan Teile ebahariliku
soovi.
Palun saatke minule oma
pilt autogrammiga.
Loodan, et leiate selleks aega.
Soovin Teile jõudu ja püsivust!
Teie Johannes Bachmann
Eidapere, Kenni postitalu
juba ühte-teist ajakirjanduses-ajakirjades
avaldanud selles suhtes. Ja avaldamiseks
käsil on mõndagi. Pooleli on praegu uurimus
nende 11 kalevlase kohta, kes mais 1919 a.
Mõniste juures valvetõkkes vaenlase kätte,
vangi langesid. Osa on juba antud Vaba-
dussõja Ajaloo Komiteele, kuid suurem hulk
vastavat materjali on veel ümbertööta-
mata. - Lihtsalt, ei suuda enam kauem
teha tööd vaid idee pärast, kui kõht
küsib leiba ja riided lagunevad ümbert.-
Tartu Ülikoolist, kus mul veel õpingud
pooleli, on ajalooteaduskonnas tulnud töö-