Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
mitte wõimalik tähendatud päewal seda täita,
siis arwati 1 margil katsuda toimepanna. Esi-
algselt arwati 20 kop sisseastumise wõtta, aga
politsei ei lubanud seda paastuaja pärast mitte
siis ei jäänud muud üle, kui wabatahtliste anne-
tega sisseastumine.
kes ka tuleb.
II Laulu katsuti mitmet moodi, aga kuidagi
ei olnud wõimalik.
III Kõnepidajaks arwati ühte kolmest: Hans-
soni, Dehni ehk Turpi. Kahel esimesel ei olnud
wõimalik 1 martsil tulla siis jäi Turp kõnet pidama
tulejaks
IV. Näitemäng saab "Laenatud näene" oma tege-
lastega ettekanda.
V. Muusikalist ettekannet saab Paistu Hariduse
seltsi muusikakoor täitma
Korteriks on Rimmu endine kraasimaja üüri-
tud Laarmani käest mille eest tema kindlat
hinda ei arwanud wõtta, waid jättis seltsi oma
VI. Et saal endisest willa ja masinate mustusest
päris haises ja mustas, siis tuli seda hoolega
keewa w puhastada. Selle töö andis eestseisus
Soowarese kätte 3 rubla eest.
Näitelawa arwati oma tegelaste poolt üles
sääda
Arwati einelaud piduõhtuks üles seada; mille
jaoks järgmist lubati tuua:
theeworsti 6 lb  juustu 5 lb
kookisid 3 rbl. eest.
Pöögli leiba 10 lb
kwassi tarwiduse järele.
Linnast äratoojaks jääb P. Illus, kes selle
lahkest oma pääle wõttis.
VII. Herra Turpi toob Taro Raekson Wiljan
dist ära. Waewagaks kindlat midagi ei
nõudnud. Tagasi viib Hiion, mille eest 1 rbl
makstakse.
VIII. Wabatahtliste annete wastuwõtjateks
jääwad H. Seimann ja A. Sisask; wastuta-
wad ka selle eest, et üksnes wabatahliste an-
deid wastuwõtawad, mitte 25 kop, nagu
wälja on kuulutatud
IX Otsustati üleüldine koosolek Rimmas
8 martsil s.a. järgmise eeskawa järele
ärapidada:
1. Awamine
2) Endise protokolli kinnitamine
3.) Minewaastase aruande kinnitamine
4.) Uute liigete wastuw. aastar. maksmine
5. Muud läbirääkimised
Hakatus kell 3 p.l.
6. Perekonna õhtu aruanne
7. Uue esimehe walimine.
Hakatus kell. 3 p.l.
1. märtsil, Rimmul.
Said pidu "priitahtlikud" anded läbi
waatatud ja sisse on tulnud 16 rbl 80 cop
Einelauast 11 rbl. Summa 27.r.80.
Sain üljäänud 120. cop. eest.
anded on teinud, mida seltsi arwesse
wõtta palub:
1. ohwitseri ja talje ülikondade eest
rättsepp Saugale Wiljandis - rbl 70 kop
2. talwel kaduma läinud laud-
lina eest, millega riideid toodi
Summa 1 rbl 70 kop
Eestseisus otsustas - mõlemad väljaanded õigeks
tunnistada ja seltsi arwesse üles wõtta
III. J. Ansu awaldus, et tema piletite müügile
kassa juures 1 rbl. 67 kop oma raha ligi maks-
nud kuna rechnung muidu kokku ei sündinud.
Palub seda raha tagasi
Eesseisus otsustas: kassa õienda-
miseks ligimakstud 1 rbl. 67 kop J. An-
sule tagasi maksta.
tite pääle 20 kop väärtuses marke ära
tarwitanud ja palub seda wäljaannet
seltsi arwesse wõtta. Et eesseisuse liigetel asi
tuttw ja lugu nõnda olnud, siis
Otsustati: markide pääle aastapidule
kulutatud raha 20 kop. seltsi arves-
se wõtta
V. Esimehe Mats Laamani ettepanekul otsustati augus-
ti kuu 17 päeval s. a. Tarne suwisel pidu plat-
sil, kuna selleks omanike hra Raeksoni poolt
lahke luba, üleüldine koosolek ärapidada,
kus pääle harilise päevakorra ka laul, mäng
ja näitemäng olema saawad, ning millest ka wõe-
rad osa wõtta wõivad. Päevakord jäeti järg
miselt kokku: Awamise kõne
Protokolli kinnitamine
Õpetaja kõne (keda saab selleks palutud)
Hakatus kell 4 p. l.
Koosolijad: Mats Laarman.
Pr. No 14.
Kaarli karskuse selts "Säde toimekonna
koosolek 19 augustil 1903.a. Kohalises kooli-
majas
Koosoliwad: M. Laarman, J. Ansu ja
J. Leiman.
I. Esimees Mats Laarman awaldas, et seltsi näi-
lawa mahawõtmise ja paigale-panemine
tarwiline oleks, et ka kaks lühemat alus-
lauda ja lähemad pingid seltsi korteris-
se tuleks wiia.
Arwati: eelpool nimetatud töö ära-
teha laske ja esimehele luba an-
da selle töö kordasaadmise
eest kuni kaks rubla maksta
I. Teatas esimees, et tema kasina aja pä-
rast seda ametit edasipidada ei suuda ja palus
järgmisel koosolekul enda asemele uus wali
da. Määrati järgmine koosolek 14. sept.
s.a. seltsi ruumides järgmise päewa-
korra järele ära pidada:
1) Awamine, esimehe poolt.
2) Kõne, peab J. Ansu.
3.) Ettelugemised.
4) Esimehe valimine, lahkuwa asemele.
5.) Protokolli kinnitamine.
6.) Muud läbi rääkimised.
waheaegadel muusika ja laul, kui saab, siis ka näi-
temäng.
Hakatus kell 4 p.l.
Koosolijad:
Pr. No 15
Kaarli karskuse selts "Säde" toimekonna koos-
olek Kaarli koolimajas 7. okt 1903.
Koosoliwad: esimees Mats Laarmann,
toim abiline.
Seltsi põhjuskirja §13 põhjusel tunnistas esi-
mees toimekonna koosoleku seadusliseks ja
pani järgmised asjad otsustamiseks ette:
i. Et §26 seltsi pk. mõjul 14. sept üleüldine
koosolek pidamata jäänud, siis wõeti nõuuks
endise eeskawa järele koosolek 19 oktobril ära
2. Esimehe ettepanekul tehti otsuseks pää-
le koosoleku 19 okt. perekonna õhtu toime
panna. Tähendatud korral saab lõbu pak-
kuma Kohaline laulukoor ; H. Raeksoni pasuna
kwartett, pääle selle etendatakse näitemäng,
"Mulgimõistus ja tartlase tarkus ja saab esime-
he poolt kõne ette kantud: "Kirjandase siht ja
otstarbe." Pidust wõiwad osawõtta seltsiliikmed,
nende perekonnad ja kutsutud wõerad.
P. S. Kuna kutsekirjade kirjakomitee suurt
waewa tarwitab, siis arwati neid 100
tükki Tõllaseppa käest tellida, wormi
kokkuseadmine jäeb esimehe ja abi kirj-
toimetaja hoolde.
Pärast juurde tulnud ja otsustega, wisandistest
koosolejatest telitud, rahul olnud
6. Minewase koosoleku protokolli kinitamine
7.- Uute liigete wastuwõtmine, aasta r. maks.
8.- Muud läbirääkimised.
Hakatus kell 7 õhtu.
II Arwati aastapidu 20. Webruaril s. a.
ära pidada eelnimetatud programi järele.
ja proua M. Wiidiku läbi.
esimees: P. Illus
III toimekonna koosolek Kaarli Tauklel.
17. webruaril 1900.a
Koosoliwad:
Kassanik Joh. Leimann, walitud
kirjatoimetaja S. Wiidik
Tänasel päewal wõeti aastapidu, milleks
luba juba Pärnust käes, arutamise alla
I Aastapidu peetakse 27.webruaril s. a Uue Torima
talu ruumides - enne määratud eeskava
järele ära.
Näitemänguks jääb "Minu Miku meelehaigus!"
Näitelawa ehituseks waja olewa materiali
weab A Saarm Takult kohale
II Kirjatoimetajale antakse raamatud, mis tema ame-
tise puutuwad, eestseisuse poolt ära
III Näitelawa ehituse wõtab hra. Leimann oma hooleks
kuna aastapidu piletite müüjaks liige hra J.
Raekson tuleb paluda, nimelt kirjalikult
Ülekanne: 1 rbl 12 kop.
1 ex. "Saaremaa õnupoeg" - 8 -
Porto - - - - 23 -
Summa: 1 rbl 43 kop
Endine esimees teatas, et tema rewidentide
proua M. Iluse ja h. H. Anso otsuse kohta
"Soowida jääks, et koguhoidja juures pee-
taw lugejate raamat korralikamalt sisse
seatud saaks...." ja "praegu ei leidnud
meie selle raamatupidamise juures mingit
kindlamat wormi ega põhja" kindlaid põh-
palunud
jendusi tuua ja palus uut eestseisust
nende (proua M.Iluse ja H. Anso) seletust tähe-
lepanemise alla wõtta ja järgmisel koosolekul
seltsile ette panna.
Protokoll N. 17.
E. K. S. "Sade" toimekonna koosolek 1. nowem
ril Torimul.
Koos oliwad. esimees M. Ilus, esime
he abi A. Saarm, kassahoidja
J. Leimann, kirjatoimetaja asemik
J. Rosenthal.
Koosolejad arwasiwad 14. detsembril s.a.
üleüldise koosoleku järgmise eeskawa
järele ära pidada:
2. Kõne, kooliõp. M. Laarmann.
3. Eestseisuse walimine
4. Protokolli kinnitamine
5. Uute liigete wastuwõtmine
6. Muud läbirääkimised.
7. Korteri kommisjoni aruanne
Hakatus kell 3 p. lõunal
„Säde
V" eestseisuse Koosolek, 5 juulil 1900.a. Torimal.
Koosoliwad: Esimees P. Illus.
abi A. Saarm
kassanik. J. Leiman
ja kirjat: S. Wiidik.
I. Wõeti 10 aprillil s.a ärapeetud lõbu-õhtu
Kulu ja tulu arutamise alla:
Sissetulnud priitahtliste annetega - 2r. 97 kop.
Wäljaläinud muusika koorile
Jääb järele 1 r. 97k.
II. Wõeti nõuuks seltsi 10 aastast Kestasepäewa
pidulikult mälestada, nimelt 6 augustil s.a.
Kohaks arwati, peremehe lahke luaga, Torima
nõmme äärne sööt.
Eeskawa säeti järgmiselt kokku.
1. Awamine, 10" aastasest seltsi tööst.
2. Wõõrad Kõnepidajad.
3. Laul ja muusika mäng.
4. Näitemäng "Wanawanaga" j.n.e Kitzberg
5. Tants.
Wõõrasteks kõnepidajateks arwati paluda
Tuhalane preestri hra Küppar ja Kõpu õp.
hra Tischler
Pidule pääsemine on ainult priitahtlikutele
annete läbi, ilma piletiteta
Hakatus Kell 3 p.l.
Kuulutused arwati Wiljandis trükkida lasta
Lähematele Karskuse seltsidele, nagu "Paistus
Heimtalis, "Iiwakiwi" Karksis. "Õilme" Kilingi
Nõmmes, "Wabadus" Wiljandis jne "Suure-
Jaani Karskuse selts" palwe pidust osawõt-
miseks saata.
Pidule arwati theelaud kui ka söögilaud
seada, kunas portikki hinnad järgmiseks
Koosolekuks määrata jäeti.
III Kassanik teatas, et ta H. Laamannile "Kalevala
Kontserti laulu-noodi raha 1r. 6k. tagasi olla
maksnud, millega eestseisus rahul oli.
Järgmine eestseisuse koosolek arwati 10 julil, kell 8 00
Kirjatoimeta
4. Detsembril s. a. Uue -Varikul
järgmise päewakorra järele ära
1. Arwamine
2. Ette lugemine
3. Kääriku J. Ruubeli kõne
4. Eestseisus ja rewideerijate walimine
5. Ette lugemised
6. Minewase koosoleku protokolli
kinnitamine
7. Uute liigete wastuwõtmine
8. Muud läbirääkimised.
9. Tantsija setslikud mängud.
Hakatus kell 6 õhtu
VI Andis Arwati Kohaliku
Maksu Inspektorile teada an-
da, et Rimmo kõrtis 21 oktoobril
s. a keegi Joh. Seeman wiina muib
ilma, et selle peale temale
mingisugusd lubakirja oleks.
VII. Otsustati seltsile must puust
seina tahwel lasta, kuhu
koosolekutel päewakord peale
saab kirjutatud. Esimees
Peeter Illus lubas nimetud
tahwli oma muretsemise
alla wõtta.
Kassanik Joh. Leimann
Ülekanne 52 66
amori posti tulu 3.64
kulu 260
Üleüldse pidust ülejäänud: 53.70
I Uue-Kariste pidutoimekonnd palus "Säde" eest-
seisuselt nende pidu jaoks 2 januariks 1911.a.
näiteriideid (eestekk tagastekk kulistid)
Otsustati: näiteriideid lubada, 3 rubla kuluks
nõuda. Riided peawad endise kohapääle tagasi
toodud saama.
II P. Illus palus eestseisuselt seltsi jõulupuu
Otsustati jõulupuu ehteid P. Illusele laenata.
1 (Üleldine koos) eestseisuse (ja)
koosolek. Rimmus J. Leimanni kor. 7 jan 1911.
Koosoliwad: J. Leimann, H. Sii-
mann, J. Särew
Otsustati üleüldine koosolek. 30 januaril s.a.
Rimmus senises koolimaja saalis ärapidada, järg
mise eeskawa järele.
2. Endise protokolli kinnitamine
3. Jõulupidu aruanne.
4. 1910 aasta tegewuse aruanne ja kinnitamine
5. Uute liigete wastuwõtmine.
6. Läbirääkimised raamatukogusse puutuwate
küsimuste üle
7 Lääbirääkimised seltsi asjus.
Hakatus kell 2 pl. l.
8. Lõpeks seltskondlisid mängud.
Tehti otsuseks: raamatukogu raamatute ette-
tamis läheb, nii kui:
1. kaks naela liht komfektisid lastele
wälja jagamiseks
2. üks pool naela ilu komfektisi
3. kaks kasti küünlaid
4. üks tosin küündla aluseid
6. Halliste õppetaja Herra von Dehnle ar-
wati kaks korda süüa anda
ja tema söök seltsi esimehe Peeter
Illus käest tellida 1 rubla eest.
7. Jõulupuu pidu arwati ära pidada
järgmisel programmi järele 26
detsembril 1899a. järgmise pog-
rammi järele
2. Halliste õppetaja kõne
3 laul
4 muusika
5. lõbumangud
7. Tants
8. Kuulutused jõulupuu pidu üle
arwati ülesse panna kus sees
teada anda et rahwale sisse
astumine priitahtliku annete
lebi on
9. 16 Januariks s. a seltsi koosolekul
arwati Feldemann tulude mis
üle temal teadus saata ühes
pallumisega
Esimees: P. Illus
Karskuse seltsi "Säde" VII.
toimekonna koosolek 5 juulil s.a.
Rimmus J. Leimanni juures.
Koosoliwad: esimees J. Leimann
kassanik. Aug. Sisask
as. kass. H. Türck
Toimekond oli pääasajalikult suwepidu toime
panemiseks kokku astunud, mida siis ka 19.
juulil s.a. "Saksamõisa" uues wiljaküünis otsus-
tati ärapidada, järgmise eeskawa järele:
1). Awamine 2.) Muusikas, 3) laul, 4) kõne,
5) näitemäng, 6) tants ja mängud.
1.). Awajaks kõnepidajaks arwati Heimthali
kooliõpetajat hra Weldemani paluda.
2) Muusikad ja laulukoorid otsustati Wolt-
wedi-Kanaküla koorisid kutsuda, millede
waewapalgaks 22 rbl arwati maksa
3.) Kõnepidajaks arwati Halliste õpetajat hra
von Dehni paluda, sellepääle waadates, et tema
suuremat keelu seltsile siia sõitmiseks ei tee,
4. Näitemängu arwati oma kodus ise ära
õppida, nimelt: "Saladused." ja "Suits ilma
tuleta."
Toimekonna
VIII. koosolek Rimmu kraasi majas 12 juulil
A. Sisask.
Eeltulewaks piduks suurem jagu eeltööd
juba tehtud.
1) Awajaks on hra Weldemann Heimthalis
lubanud tulla.
2) Muusikat ja laulude ettekandjateks
Majaehituse komissioni koosolek
E. U. S. korteris Riia uul. 20.
19. Oktobril 1900
koos oliwad: Dr. Koppel
Dr. Paldrock
cand. Tõnisson
Dr. Luiga
Dr. Schulzenberg
Wirkhaus
I. Dr. Koppel annab teada et ehituse
plats Maarjamõisa uul. ääres, linna
piiril ostetud on, ja leping 16-oktobril
allakirjutatud on saanud, mille juures
2080 rbl. sissemakseti. Platsi suurus
on umbes 600 ruut sülda, 20 sülda
Maarjamõisa uul. ja 30 s. tehhawa
pikentatult Kastania uul. ääres
II. Dr. Koppel teatab, et ta on ehituse meistri
hr. Lokk'i kätte andnud majaehituse eel-
arwed teha niisuguse plaani järele
et maja 12 sülda pik ja 7-7 1/2 sülda lai
saab olema, mille juures saal´i jagu
ühekordne ja toiste ruumide jagu
kahekordne peab olema. (Selle kohane
joonistus on enne mitme komissioni
liikmete läbiwaadatud ja hääks
kiidetud). Lõpuotsusline maja-
plaan ei ole weel teha antud.
III Aija ehitus: Mitmesuguste
läbirääkimise järele jõueti otsu-
ehitust ühe meistri kätte ära-
anda, kellega sülla päält kaup
tuleks teha. Sellekohaste teatede
muretsemine jäeti dr. Schulzen-
berg´i hoolte. -
IV. Dr. Paldrock teatab; et lupja
hr. Leidig'i wabrikust, Rakke
lähidal saada wõib, ja ni-
melt maksab üks waguni tais
135 rbl., see on niisugust lupja,
mis 3 jao liiwaga segatud hääd ehi-
tuse materjali annab.
ad. III. Aija kõrgus arwati 7 1/2-8 jala
kõrguselt, kinnine, püst lauadest.
Uulitsa äärsed küljed tuleks hööwetatud
laudadest tarwis olewad, nii et teda
õliwärwidega aräwärwida wõiks, kuna
teised küljed odawamalt ehitada wõiks.
Maja ehitamise komissioni koosolek 3
E U.S.- korteris, Riia uul. 16.- 16 nowembr. 1900
Koos oliwad: Dr. Koppel
cand. Parts
stud. Steinberg
O. Wirkhaus
DrSchulzenberg
prov. Thomson
I. Dr. Koppel pandis komissionile ehitus-
meistri Lokk'i tehtud majaehituse eelarwe
ette: selle järele tuleks majaehitus
15 057,15 kop.maksnud.- Arwatakse,
et arwud liiga kõrged on; tahetakse
üksikude tööde kohta teiste meistrite
arwamisi järelekuulata. Dr. Koppeli
hooleks jäi mulla- ja müüritööde kohta
ehitusmeistri Teas´elt järele küsida, -
plekisepa- ja maaldri tööde kohta teateid koguda
Kaewu kohta, mis ka juba eelarwesse
180 rblga on üleswõetud wõeti nõuks
teateid h. Rässa käest muretseda,
sest kaewu oleks ehituse ajaks
tingimata tarwis. Kas kaewu
tarwitamises ehk ehitamises naabri
Pollumeeste Seltsiga kokku saab
lepitama jäeti eespidiseks aru-
tamiseks.- Teatede muretsemine
anti hr. Schulzenberg´i kätte.
III. stud. Steinberg teatab, et inshener
Georg Hellat lahkesti on lubanud
maja tarwis ehituse plaani tegema,
ilma tasumiseta, Otsustadi hr. G.
Hellat´ile esialgne plaan, mille
järgi eelarwe oli kokkusaetud
kopeerida ja kättesaata (Adr.
Plaani kopeerimisset ja ärasaatmist
toimetab Dr Schulzenberg - esialgse
plaani juures tulewad weikesed
muudatused ettewõtta, mis kopeeri-
mise juures tuleb tähele panna.
IV. lähem koosolek määrati esma-
22 - XI - 1900.
Koos oliwad: Dr Koppel
Dr. Kammal
Dr Wirkhaus
K. Menning
DrASchulzenberg
I. 1) Esialgne majaplaan sai läbiwaadatud
ja mõned muudatused ettewõetud:
Köök ja talitaja tuba arwati kohaseks
keldri ruumides mahutada
2) pääle esiotsa tarwitawate keldri ruumide
saawad ka teised jaod, mis tulewikus
keldriruumideks teha tahetakse, wälja-
kaewatud.- Keldri jaoks arwati
Haapsalu metskonna
Tallimees - koristaja
Üldkohused.
I. kantselei alal.
1. Hoolitseda et kantselei, kantselei eesruumi
ja eest koridori põrandad oleksid puhtad, selleks
pesta põrandaid sooja veega kaks korda näda
las, igal kesknädalal ja laupäeval, peale kans-
selei tööaega.
Igal õhtul peale kantseleis töölõppemist
pühkida harjaga kantselei; kantselei eesruumi
ja eest koridori põrandad ja igal hommikul
enne kantseleis tööalgust võtta niiske lapiga
tolm.
Hoolitseda, et kantseleis oleks ühesugune soojuse
temperatuur, selleks kütta korrapäraselt kantselei
4. Hoolitseda et aknad oleks korralikult puhe
tatud ja selgelt läbipaistvad. Talveks enne
paberiga.
5. Igal õhtul peale töölõppemist kantseleis, sul
geda kantselei aknad luukidega ja lukuste
da kantselei uksed.
6. Peale töölõppemist kantseleis, võõraid isikuid
mitte kantseleisse lasta.
7. Hoolitseda et kantseleis oleks joogivee nõu.
pühas ja alati värske veega täidetud.
09. okt. 1948a.
ühe eksempl. kättesaanud:
Läänemaa Metsamajand
Haapsalu Metskond
Haapsalu metskonna lepingutööline
sms. R. Rohilaid
Asuküla v. Koheri k
13 okt. 1948
No 118
Haapsalu-Paralepa
Määran Teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948a. järgmist
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maapinna
ettevalmistus 1949 a. kultuurideks.
2.00 ha. ha. hind rbl. 160 -
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a. tööleping
mida pikendatakse 1949 a. peale. Valla TK poolt
on nõusolek olemas.
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas
Haapsalu metsaülem
Metsamajandusministeerium
Haapsalu metskonna roovalvur
sms. A. Kesa
Teatan Teile, et roovalvuri koht
11 marts. 1949
kaob ära 15 märtsist 1949 a., seega
teen ettepaneku, kui soovite vaba kohta
metsavahile, on Riguldi valla piiri-
des, võite sinna teenistuskoha saada.
Roovalvuri koha pealt maks-
takse Teile tasu meie poolt ainult
15. märtsini 1949 a.
Teie kohustusi täidab 15.03.49a
peale Mägede v/k metsavaht.
ATalviste
sms. Sõelsepp, Villem
13. okt 948
Asuküla v. Estpe k.
Määran teile töönormiks Haapsalu mets-
konnas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist:
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa-
pinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
2.00 ha. ha hind rbl. 160-
on nõusolek selleks olemas
Haapsalu metsaülem.
sms. Aug. Truus
Oru vald. Keedika k/n.
" okt 1948
Määran Teile töönormiks Haapsalu metskon-
nas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist
ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48 a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 a tööleping
mida pikendatakse 1949 a peale. Valla TK
poolt on nõusolek olemas.
Tööriistad mättakirved on metskonnas olemas.
Haapsalu metskonna lepingu-
tööline Rud. Nöörile
Asuküla v.
okt. 1948
N118
Maaran Teile töönormiks Haap-
salu metskonnas oktoobrikuuks 1948a järg-
mist 1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas
maapinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks
2.00 ha ha hind rbl. 160 -
Tööle ilmumisel kaasavõtta 1948 a. tööleping
mida pikendatakse 1949a peale. Valla TK poolt
Tööriistad, mättakirved on metskonnas olemas
6. VI 1949a No 11. 31
juuni
9.a.
Läänemaa Metsaülematele.
Eesti NSV Ministrite Nöukogu Määrusega 23.V 49.a.
nr. 369 lubatakse metsamajandil metsakultuuritööde
riikliku plaani kindlustamiseks 1949. a. teostada tööliste
värbamist kohaliku elanikkonna ja mittetöötava linna-
elanikkonna hulgast (eeskätt naissoost) metsaistutamise,
külvi, pinnase ettevalmistamise, puukoolide rajamise,
metsakultuuride hooldamise ja seemnete kogumise tööde
Ministrite Nöukogu määruse täitmiseks kohustan
Teid töölepingute sölmimisel töölistega ette nägema
nende soovi kohaselt metsakultuuride maaalade kinnita-
mise 4-5 hooajaks vöi kuni vörade liitumiseni.
Direktor.
Kantseleipäevad
Sms. M. Heinorg.
Teisip ja reedel 46
Saatsite meile kod. Hinnobert Al-der kaks
töölepingud registeerimiseks kes on wõetud
Haapsalu metskonna III jsk. Seaduslikel alusel
olete õigustatud töölisi saama, kuid Teie
wärbasite ilma meile teatamata mehed lepingu
tööliseks. Koostasime Ministrite nõukogu
otsuse alusel 18 okt. metsatööliste nimekirjad
kus on nimekirja wõetud ülemal tähendatud
Teie poolt wärbatud lepinglased. Teie oleks
pidanud meile teatama, et solmisite lepingud
meie töölistega nüüd on hilja sellest rääkida
Mina külanõukogu esimees neid lepinguid sisse-
ei registeeri sest et need on juba kohustuslased
ja meil tuleb kohustus täita wastuwaidlemata
Keedikas. 28 okt 1947a Külanoukogu Esimees.
Metsaülemale
Luban
lahkuda
2.04.48 a.
Mina Priidik Priidu. p
Jõesaar sündinud 1907a Asuküla v
Läänemaal. pass nr 622971.
Palun minu hooajaline metsamajand-
use metsatöölise teenistuse leping
10 IV 48 a lõpetada, põhjusel et tahan
üle minna Taebla MT. J.
teenistusesse sest see töökoda
on minu elukoha lähemal
ja olen selle tööga vilunud
P Jõesaar
Suure Stalini viie aasta plaan näeb ette
töötada rohkem ja täita kõik plaanid
sellega kindlustame tööliste ja ühiskonna
elu paremaks. sellega lõpetab sm direktor
oma sõna võtu.
4). ühiselt võetakse kohustus Suure Oktoob
revolutsiooni 32 aastapäevaks täita kõik
metskonna ulatuses 1949 a. plaanid
Kohustuses kirjutavad alla koosolijad.
Säilikus on 34 (kolmkümmend
neli) lehte, jm. nr. 1-34.
3.12.01.
Käesolevas kaustas on (119) ükssada üheksa-
teistkümmend nummerdatud ja kinni õmmeldud
31. XII 48. a.
Metsaülem.
Rmtp.
Eesi NSV
11." mail 1949a.
No  11.
Käesolevaga Tõendab Haapsalu
Metskond et sms Sokolov
Johannes Kristjani pg.
töötab Haapsalu metskonna
tallimees - koristajana
1944 a. alates.
Käesolev tõend antud
esitamiseks vastavale
Ameti asutusele
Haapsalu metskonna lepingutöö-
line, sms Reissaar
Asuküla v Uuemõisa
No. 118
konnas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist.
pinna ettevalmistus 1949 a. kultuurideks.
2. 00 ha. ha. hind 160 rbl.
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11.48a.
Tööle ilmumisel kaasa võtta 1948 tööleping
mida pikendatakse 1949 a. peale. Valla TK
poolt nõusolek on selleks olemas.
"17" 08.1949.a. No 11.
1. Uusen Amalje.
10. Õunapuu Jaan
2. Prikk Kaarel.
11. Veltmees Jens
3. Kaldmaa August
12. Loppu Herman
4. Rohailaid Roobert
13. Seppel Jaan
5. Silde August
6. Kulbi Karl
7. Mental Gustav
8. Vederik Anton
9. Tanik August
30 48
15 august
sms. Kõrgesaarel
Haapsalu metsaülemale
kaks nimekirja nr. 1 ja 2 (seisuga 1 juulil 1949.a.) Nimekiri nr. 2
täita 1949.a. esimese poole aasta kohta (jaanuar-juuni)
ainult alalised kaadritöölised Teile ettenähtud meie kirjaga nr.
121- 7. aprillist s.a. plaani korras 1949. aastaks. Peale selle
tuleb Teil juurdelisatud nimekirja nr. 3 täita utiiltsehhi töö-
tajate kohta.
Nimekirjad peavad olema täidetud korralikult köigi küsimuste
kohta ja tagastatud metsamajandile hiljemalt 19 augustiks 1949.a.
isiklikult Teie ja van.raamatupidaja allkirjaga.
Lisas nimekirjad nr. 1. 2 ja 3.
Lääne Metsamajandile
Pöördeltoodu saadetakse
Teile teadmiseks.
Palutakse roovalvur sm.
A. Kesa vabastamine, käskkirja
avaldada, arvates 15.III.49a.
Haapsalus, 11.IV.49 a - N11
SAADUD 6
"24" III 1949 11
03 1949
Teadmiseks
24.03.49a.
Läänemaa Metsamajand.
Sellele Haapsalu Metskond (Metsaülemale)
Nimi Prikk Kaarel Kaarli pg. 32 a. v.
on Haapsalu AKK poolt kõlbulik töötama
kergematel metsatöödel.
Kopsu emphysema.
AKK arstid:
EESTI NSV
ASUKÜLA VALLA
KN TÄITEVKOMITEE
TÕEND.
Asuküla valla Täitevkomitee tõendab, et kod. Uusland
Helene on võtnud osa metsa kultuur töödest kuue päeva
ulatuses ja vajab maad kus oma karja karjatada.
18.05.48.a.
No 190.
Asuküla valla TK  esimees:
Oru valla.
Linnamäe külanõukogu
11 oktoob 1948
No 118.
Läänemaa Metsamajandi kirja
25 sept. 1948a. m.10. alusel tuleb
Haapsalu metskonnal värvata valdadest
Metsamajanduse töödele lepingu mehi
metsamajanduslikele töödele ja laiatarbe
kaupade valmistamiseks. Oru valla
Linnamäe külanõukogust palun anda
vabaks metsamajanduslikele töödele
järgmised töölised.
1. Kreek Aleksander Gustavi p.
2. Tamm Elmar Tooma p.
3. Kaldmaa August Mihkli p.
Läänemaa Matsamajand
sms. Karl Prikk ile
8" märts 1949
Haapsalu arstlikule komisjonile
Palun Haapsalu metskonna lepingu-
tööline sms K. Prikk võtta läbi-
vaatamiseks arstlikku komisjoni
tema tervisliku seisukorra kindlaks
tegemiseks, kuna sms K. Prikk
on haigestunud ja ei saa töötada
Nimekiri nr. 2.
Kaadritööliste kohta.... metskonnas
seisuga 1. seks juuliks 1949 a.
Perekonna- ees,
ja isanimi
mitu faktilist 8 tunnilist tööpäeva töötas
iga kuu ja teenitud töötasu suurus kuus.
jaanua-
veebrua-
märtsis aprillis mais juunis
Mitu tööpäeva
töötas 1949 a
esimese poole
aasta jooksul
ja teenitud töö-
tasu suurus
rublades.
metsaülem:
raamatupidaja:
line Kaarel Prikk.
Asuküla v. Rohense k.
13 okt 1948
2 00 ha. ha. hind rbl. 160-
mida pikendatakse 1949 a peale. Valla TK poolt
Palun teatage kas meil on võimalik või õigus
neid lepingu mehi tööle käsutada, seni kui
lepingute vahekord külanõukoga saab selgita
19." nov. 1947.
Teie telefonogrammile 15.11.47. m. 189/118
teatan, et Haapsalu metskonnal on
värbatud metsamajandus lepingu
töölisi seisuga 15. nov. 47.a. 36 töölist, kes
töötavad juba metsamajanduslikel töödel
allkiri (A. Talviste)
Haapsalu metsaülem:
SAADUD 34
13. VI 1949 a. No 11.
"8" juuni 1949.a.
Täienduseks meie kirjale nr. 121 6.VI 49.a. tuleb
Teil iga kuu mitte hiljemalt 1 ja 16 kuupäevaks tea-
tada Metsamajandile sölmitud lepingute arv ja kui palju
töölisi on asunud juba tööle, seisuga iga 1 ja 15 kuu-
päeval. Teateid saata kuni tööliste värbamise löpule
viimiseni, arvesse vöttes, et teateid seisuga esimesest
kuupäevast peavad saabuma 1 kuupäevaks ja seisuga 15
kuupäevast peavad saabuma 16. kuupäevaks, metsamajandisse.
Teile saadetud plaan alaliste kaadritööliste kohta
1949 a. jääb muutmata ja ei puuduta käesolevat hooaja-
tööliste värbamist.
TÄITEVKOMITEE
LÄÄNEMAAL
TÕEND
Asuküla valla Täitevkomitee tõendab, et kod.
Manni, Aleksander on võtnud osa metsa kultuur
oma karja karjatada.
8." mail 8
Riigi lõiv tasutud rbl 1.00. Seerja A . . .
Härman Luup, Hermann
Asuküla v Kabrametsa k.
konnas oktoobrikuuks 1948 a. järgmist
1. Linna ehk Valgevälja vahtkonnas maa
2.00 ha. ha. hind rbl. 160.
Tööle ilmumisel kaasavõtta 1948 a tööleping,
Põlevkivi kaevanduse Ahtme-
Kaevandus m. 10 direktorile.
Teie juures on Läänemaakonnast
Nimetud töölised on Haapsalu
metskonna lepingutöölised alates 1 X 48a.
ja kinnitatud külanõukogude poolt
Riguldi vallas metskonna töölisteks
30. sept. 1949a. Palun saata ära isiku
tunnistused posti teel Haapsalu
postkontorisse Haapsalu metsaülema
I, II pk metsnikele
Suuremetsa
Vormsi
Noarootsi mk.
2.06.49
AT.
(Väljavõte ärakirjast.)
Läänemaa TSN Täitevkomitee
Otsus nr. 231.
15. juunil 1949. a. Haapsalus.
Läänemaa Metsamajandi ettekanne töölis-
te värbamisest valdades.
Läänemaa Metsamajandi metsakultuuri töö-
de riikliku plaani täitmise kindlustamiseks
kooskõlas Eesti NSV Ministrite Nõukogu määru-
sega nr. 369 - 23. V. 49 a. ja Läänemaa Metsa-
majandile Eesti NSV Metsamajandusministee-
riumi poolt 1949. a. antud plaaniga, Lää-
nemaa TSN Täitevkomitee.
1. Lubada Läänemaa Metsamajandil teostada
1949. a. tööliste värbamist kohaliku linna- ja maa-
elanikkonna hulgast järgmistest valdadest
jaotusega. metskondade viisi järgmisel hulgal.
Haapsalu metskond
Ridala v. kaadritöölisi - 2, - lepingutöölisi 2.
Asuküla v. -"- 2, - -"- 2.
Martna v. -"- 3, - -"- 2.
Noarootsi v. -"- 2. - -"- 2.
Vormsi v. -"- 2. - -"- 2.
2) Valdade Täitevkomiteedel ja külanõukogudel
osutada metsamajandile vajalikku abi töö-
liste värbamise läbiviimisel.
Väljavõte ärakirjast õige.
Teadmiseks ja täitmiseks
LÄÄNEMAA METSAMAJAND
16" aprillil 1948.a.
Nr. 118
Haapsalu metsaülemale.
Juuresolevalt saadan Teile alatiste (kaadri) ja hoo-
ajaliste tööliste ajutised lepingu vormid, millede alusel
vöite asuda ajutisi lepinguid sölmima kuni Teile saadetakse
täiendavalt püsivad vormid. Viimaste saabumisel kohe need
käesolevatega ümbervahetada.
Alatiste, samuti ka hooajaliste tööliste värbamisele
tuleb kohe asuda. Teil on lubatud värvata lisaks senistele
alatistele töölistele 8 alatist. töölist.
Värbamisel pidada tihedat sidet kohalikkude valdade
ja külanöukogudega, kooskölastades nendega isikute valikut,
kelledega lepinguid sölmite. Silmas pidada seda, et lepinguid
sölmide ausate külaproletaarlastega, kusjuures suurt tähelepanu
pöörata praegusel ajal maal käimas olevale sulaste äravoolavu-
sele kulakute majapidamistest ja nende ületulekut sotsialist-
likku sektorisse. Seepärast on mitte üksi tarvilik, vaid isegi
kohustuslik just nendega (sulastega) lepinguid sölmida, raken-
dades neid tööle metsamajanduse liinis. On soovitav, et nime-
tatud töölisi värvata kohalikest elaniksest, sest see hölbustab
kiiret komplekteerimist ja paremat valikut.
Metskonna metsaülemail hoolitseda selle eest, et värvatud
töölised saaksid varustatud seaduses ettenähtud ulatuses vaja-
liku aia- ja heina- ning karjamaaga.
Aidata köigiti kaasa neile elamispinna ja muu vajaliku
hoonete muretsemisel. Neile töölistele aga, kes soovivad ehi-
tada endale individuaalelamute tuleb anda igakülgset selle
kohast abi, et nad saaksid kiirelt soetada endale oma elamu.
Samuti tuleb neile anda abi laenu saamiseks loomade muretsemisel.
Üldse hoolitseda, et värvatud töölised oleksid igakülgselt
rahuldatud nende majanduslise alukorra osas.
Meeletuletuseks olgu öeldud, et ei tohi mingil juhul
lepinguid sölmida isikutega, kus seda sellepärast teeksid, et
end körval hoida igasugustest kohustustest kohapeal, samuti
tuleb jälgida, et sölmitud lepinguid vastuvaidlemata täpselt
täidetakse.
Läänemaa Metsamajandi direktor.
Asjaajaja.
Aug. Silde, August
13 okt 948
Asuküla v. Kiltsi
konnas oktoobrikuuks 1948a. järgmist.
pinna ettevalmistus 1949a kultuurideks
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11. 48. a.
mida pikendatakse 1949 a. peale Valla TK
poolt on nõusolek selleks olemas.
sm. Aug. Kaldma
Oru vald Linnamäe k/n.
13" okt. 1948
nas oktoobrikuus 1948 a. järgmist.
2.00 ha. ha. hind rbl. 160-
Kantselei ja talliümbrus.
kohused.
1. Hoolitseda et metskonna kantselei ja talli
ümbrus oleks alati puhas igasugustest mustuse
ja jäätmetest, selleks tuleb koguda ja pühkida
hunikusse kõik mustus ning praht, ja kanda
nende panipaikadesse, sõnik põllule ja muu
praht metskonna hoonest kaugemale metsa alla
aukudesse. Eriti hoolikalt igapäev tuleb puhas
tada hoone ümbrust kevadel lume sulamise aja
nii et metskonna hoone ümbrus oleks alati pu
ja korralik.
kohused tallis.
Hoolitseda, et hobused saaks õigel ajal söödetud ja
joodetud selleks ettenähtud kellaaegadel.
Igapäev kammida hobused, puhastada kabjad
ja kabjaalused sõnikust.
likku seisukorda. Rautamata ja haigeid hobuseid
mitte välja saata.
4. Hoolitseda et tall oleks korras, selleks puhastad
ja välja vedada kogunenud sõnik igapäev.
5. Hoolitseda, et hobuste alused oleks alati puhte
ja kuivad ning puhtate põhkudega kaetud.
6. Riigi hobused lahus hoida isiklikest loomades
vaheseinaga eraldatud ruumis.
09.10.48 a
Hääpsalu metsaülem
Nimekiri nr. 1
alaliste kaadritööliste kohta ........ metskonnas
seisuga 1-sel. juulil 1949 a.
Perekonna, ees-
Sünni-
Mis ajast töö-
tab metsamajandis
kuu aasta
Kus elab
Omas
majas või
üüri kor-
metsamajan-
dile kuuluvas
majas ja
omab oma
elamispinda
Kas on antud
metsamajandi
poolt põllu -
maad (aia-
maad) ja
selle suurus
linnas.
Alalisi kaadritöölisi ei ole.
Kaldmaa August Mihkli p 1907 nov. 1948 omas majas ei ei omas talus
Rohilaid Roobert Jaani p 1902 okt. 1947 omas majas ei ei oma talus
Silde August Augusti p 1909 okt. 1948 omas majas ei ei maja ei ole
Mental Gustav Johannese p 1907 okt. 1948 omas majas ei ei -
Vederik Anton Johannes 1903 okt. 1948 üürikorter ei ei -
Tanik August 1903 okt. 1947 üürikorter ei ei -
Õunapuu Jaan Tõnu 1893 okt. 1947 oma majas ei ei -
Veltmees Jens 1900 okt. 1947 oma majas ei ei -
Seppel Jaan Gustavi p 1905 okt. 1947 oma majas ei ei -
Lopu Herman Kaarli p 1911 okt. 1947 oma majas ei ei -
Tootmis nõupidamise Protokoll. No.
Peetud Haapsalu metskonnas 27aug.
1949a. metskonna lepingu tööliste, metsavalve
ja insener-tehniliste töötajate uhise nõu-
pidamise kohta Haapsalu metskonnas
seoses alevate 1949 metskonna III. kv. plaanide
täitmise kohta Suure-Oktoobri 32 aasta
Koosoleku kutsus kokku Haapsalu metsaülem
A. Talviste. kohal on metsaülem A. Talviste
abimetsaülem Joh Mägisoo II pk metsnik
A. Melb. metskonna lepingu töölisi 18
metsavalve teenistujaid metsavahte 7.
koosolekust võtab ka osa L. M. metsamajandi
direktor sm. Kobsar
Koosolek algas kell 11.00
Sõna võtab Haapsalu metsaülem A Talviste
kes loeb ette metskonna 1949 a ja III kv. plaanid
selgitab lepingu tööliste poolt tehtud tööd
mainides, et on tehtud väega vähe tööd
loeb ette lepingu tööliste tehtud tööpäevad
ja saadud töötasu. Selgus parem tööline
Uusen, Amalie, (keskmine kuu töötasu Rbl. 500.)
Loeb ette L. M. metsamajandi direktori
käskkirja 20 aug. 1949a. N83. ja lõpetab oma
sõna võtu.
Sõna võtab L. M. metsamajandi direktor sm.
Kobsar. Kes selgitab ka lepingu tööliste
halba suhtumist töösse, mainides, et on
lepingu töölisi, kes töötavad 3-4 päeva kuus
aga peab töötama vähemalt 24 tööpäeva
sms. Hallik Rudolf
Asuküla v. Valgevälja
Tööle asuda kohe ja töö läbi viia 1.11.48 a.
on nõusoleku selleks olemas
Haapsalu metsa ülemale
Haapsalu Kilsi-Paralepa
26 Tsääru Rudolf
Joosepi p. 1922a.
Vormsi v. Suurem.
20 II 49. a.
2" III 1949a No 11
Luban lahkuda
20veeb.1949a.
Metsaülem:
Palun mind vabastada elumuudatuste tõttu
leping töölise kohustustest, sest mina ei sa
enam neid kohustusi täita sest minu maad
läksid sovhoosi alla ja mina akkan ise
ka sovhoosis tööle.
R. Tsääru
Haapsalu m/k Metsaülemale A. Talviste.
Sellega teatan Teile et minul oli sõlmitud kahe
9 - X - 47a.  töölepingud metsamajandus tööde alal,
kui need kodanikud läksid külanõukogusse neid lepin-
guid registreerima, siis seda külanõukogu ei teinud._
Palun Teid kaasaaidata et need lepingud saaks
registreeritud._
Lisan juurde, et eelpoolnimetatud kodanikud käisid
juba tööl. Kivinõmme v/k. ja käisid juba üks kord varem
lepinguid registreerimas siis aga soowitati neil vastu-
võtta raie ja veo kohustused, mida lepingu mehed ei
teinud. Kui nemad käisid teist korda, siis said juurde
lisatud vastuse.-
A. Hindrik
28 - X - 1947 a.
III jsk. mets.
Pöördel
eestseisja ametist aja puuduse
pärast wabastada ja pääle era-
koosolekut kohe teist majanduse
eestseisjat walida.
Esimees tähendab, et kodukorra
järele enne uut ametnikku
walida ei saa, kui tulewal kutsu-
tud koosolekul. Wil. Tõnisson
paneb ette, Holsti otsekohe wabas-
tada ja temale asemik määrata,
seni kauaks, kui teist walida saab.
Oldakse ettepaneku poolt ja wali-
takse Reisik majand. eestseisja asemikuks.
Jürmann palub ennast keha-
harjutuse eestseisja ametist wabas-
tada. Beek tähendab, et kui kee-
gi ühe ameti on wastu wõtnud, siis
peab tema wähemalt pool aastat
ametis olema.
Wil. Tõnisson arwab, et wehksemise
kui kehaharjutuse pääle rohkem
peaks rõhku panema ja wehklemise
lawa eestseisjal peaks enesel asja
wastu huwitust olema, kui ta teisi
kaasa tahab kiskuda.
Jürmann wabastatakse ja
Grünthal walitakse kehaharju-
tuse eestseisja asemikuks.
Wil. Tõnisson paneb ette, tulewal
kutsutud koosolekul ühes keha-
harjutuse eestseisjaga ka wehklemi-
se lawa korraldust ette tuua.
A. Simm waidleb wiimase ettepane-
ku wasta, tähendades et meil iga
poolaasta algul töökord ära
määratakse ja igal koosolekul seda
teha ei ole wõimalik, see wiidaks
meil asjata palju aega ära.
Wil. Tõnisson: iga tähtsat asja peab
ikka uuesti ja uuesti harutama
Jürmann küsib, kas on weel
tarwis noortemeestele laulusid üles
anda. Siit saadik on tema, kui
laulu juhataja, seda kül teinud,
aga ei ole õpitud.
Esimees wastab, et meil selle
kohta uusi määrusid ei ole tehtud,
järjelikult peab õppima.
Holst palub majandusehääks
annetamise pääle rohkem rõhku
panna ja wil. Sittenbergi matusest
osawõtjaid ennast üles anda.
Hansson palub suwewaheajaks
wõetuid raamatuid ära tuua.
Esimees loeb Põllu kirja ette, kus
selle pääle tähendatakse, et sugu-
lik kõlwatus ja ropud kõned S-i
liikmete seas ikka rohkem ja rohkem
juuri laiali laotama hakkawad
ja palub seda küsimust kõne alla
Wil. Tõnisson seletab Põllu kirja
kohta: see olewat wäga walus küsi-
mus meie seltskonna, meie rahwa
elus, sellepärast ei wõi meie waikides
temast mööda minna, waid
peame tegelikult asja selgitada
katsuma, nimelt, kõnede kommis-
jon peab kõnelejaid üles kutsuma,
selle üle kõnesid ja referatisid
ette kandma, ning S-s peab iseära-
nis arstidele ja ka juhtseritile
teada andma, kunas kõneõhtud on.
Hallikaid kõnede jaoks on küllalt,
tema on hää meelega walmis
juhatust andma, kui tarwis peaks
Simm tähendab, et Põllu kiri just
naela pää pääle on trehwanud.
Roppused peaks wähemalt S-i korte-
rist eemale jääma.
Pobol paneb ette, Dr Paldrock´i
kõnelejaks üleskutsuda.
Rebane ütleb, et Oja on tahtnud
suguhaiguste ärahoidmise üle
kõnelda. Õtsustakse üks kõne õhtu
selle küsimuse harutamiseks
ära pidada, millest S-i liikmed,
179.
60. Kuhu keegi jäi.
Kui see susi surmati,
kuhu tema maeti?
- Pika põllu peenra peale.
Mis seal kaswas?
Sõnajalg ja koeraputk.
Mis Kuhu nemad jäiwad?
- Wikat niitis maha.
Kuhu see wikat jäi?
Wikat kargas kändu.
Kuhu see känd jäi?
- Känd kargas kiwisse.
Kuhu see kiwi jäi?
- Kiwi weeres merde.
Kuhu see meri jäi?
- Mustik rüüpas ära.
Kuhu see Mustik jäi?
- Mustik läks lauta,
Kuhu see laut jäi?
- Laut põles ära.
Kuhu lauda ase jäi?
- Kuked=kanad rehitsesid üles.
Kuhu need kuked-kanad jäiwad?
- Kull wiis taewasse.
Milleg' neile järel minna?
- Tildega, tõldega, hõbedaste
hõlgega, tinasete telgega, was-
kiste warrastega.
end lõpmatu väikesena millegi suure, vägeva een, millest
ei suutnud aru saada. Ema juure tahtsin jooksta, temalt
tahtsin küsida, usutada seletust.
Sageli mõtlen tagasi aegade pääle, mil võisin
vaadelda uudistena esinevaid nähtusi õnnelikuna
vaimustatuna, mil tõi iga päev uusi rõõme, uusi
vaheldusi, mis võisid huvita.
Olen jäänud nüüdki unistajaks, üksildaseks.
Meeleldi kõnnin nüüdki väljan tormiseil päevil
õhtuil ja öil, tahan vaadelda virmalisi ja tähtsadu,
kuid ikka tunnen end igapäisena - tunne, millest
polnud mul aimugi lapsena. Taipamata olen
omanud selle igapäisustunde, mis ei suuda mind
rahulda, taipamata olen annud ta eest õndsus-
tunde, mille pailaps olin ennem.
„Seda ei või kindlasti ütelda.“
„Kas homme tuleb?“
„Tjah!“ laktor läks vähe segaseks, kuid jaksas siiski. „Vend
tuleb läbi Rootsi ja sealt laeval Helsingisse. Isa läheb ajalehest vaa-
tama, kas homme tuleb laev.“
Nii pääsis lektor. Ta läks ja seletas asja naisele.
„Nüüd peame muretsema ühe poissnuku,“ sõnas ta naerdes.
„Mine võimalikult pea ostma, sest seda oodetakse ju homme tulema.“
Lektori proua käis kõik mänguasjade kauplused läbi, kuid
poissnukku ei olnud saada. Kauplustes oli vaid vanadest varadest
jäänuseid, uusi oodati alles jõuluks.
Lektor pidi otsima Kirsti venna viibimise põhjuseid ja pi-
das pea iga päev Laurale maateaduslisi loenguid. Ei oleks olnud
aegagi ja raske oli otsida loenguiks uusi köitvaid aineid või lõppu,
mis Laurat rahuldas. Nii et lektor oli helisemas, nagu ta ise kinnitas.
Stokholmis olid nad nii kaua viibinud, et mõlemad olid tüdinenud.
Võõra kuningalinna ilu ei huvitanud Laurat sugugi. Järgmiseks
päevaks leidis lektor nõu. Ostis mitmesuguseid mänguasju, andis
need Leena kätte, et see nad Päevalasse viiks kui Kirsti venna pakid,
mida ta oli oma eel läkitanud. See oli midagi uut ja rahuldas
mõneks päevaks. Kuid siis tuli jälle kange igatsus.
„Kus Kirsti vend viibib?“
Leena tuli oma muinasjuttega lektorile abiks. Tema võttis Kirsti
venna oma hoole Stokholmist, suurest kuningalinnast. Sealt oligi
hõlbus minna muinasjutu ilma. Ja seal oli avar liikumisvõimalus.
Ei olnud enam kiiret venna tulemisega, ta võis nüüd mureta viibida –
Ühes tasase unega sulas kokku
unistuste häiutamine valminud
vilja peade sosin ja arusaamatu
kase keele kohin.
Kallis! Jälle olen haige kehaliselt
ja hingeliselt. Talwine õhtu
üksik tumeda murega,- ja minu
ette tõuseb ikka kurwemalt
ja kurwemalt terwe rida,
vaese nooruse halbu päewi.
Miks nagu enne ei kõla mulle
sinu hääl?
Miks nüüd ei too unistused
mulle rahu?....
See jutuke on Leo Tolstoi järele.
Tõlgitud vene keele raamatust
Tõlkinud, Linda Tamm.
Vaekülas 5 VIII 20
I. 150
Raskem silmapilk
Looklev tee rukki välja vahel; see
kitsas tuttav rajakene, mida möö-
da küll tuhandeid kordi on käi-
dud, tuletab täna midagi kurva-
toonilist
Rukis õõtsub tuule käes kui laine-
tav meri, pead löövad tasa kokku,
kui sosistaks uudisi midagi üksteisele
Õhtu on vaikne ja ilus. Päike pai-
stab õrnalt saates omi viimseid ter-
vituskiiri hellalt kui lahkuks jääda-
valt. Ei ja tuhat korda ei ta tuleb
homme ja igapäev jälle.
Kõik on vanaviisi; ainult inimene
kes peab kandma muresid: ta ei
tohi nõuda, et ka süüta loodus ühes
temaga kannataks.
Lähen tuttavat rada mööda koju,
poole. Kõik paistab nii võõrama;
Kawal tööline.
Astus keegi normees weski pääle tööle.
Mölder saatis teda teri kolusse kaldama,
normees, kes tööd ei tundnud, kallas terad
kiwi pääle. Weski hakkas käima ja te-
rad lendasid kõik weskit mööda laia-
li. Tuli peremees weskile, nägi, et terad
ja kuidas see on juhtunud. Kuulda
weskit pidi laiali olid, nõudis järgi miks
saades, et seda kõik uus tööline oli
Tööline, teel kodu poole minnes, oli nii
teinud laskis ta tema ametist lahti
sügavasti mõttetes ja pahene enese
üle, et ta oma kodu tee päält ära eksis,
Ta sammus wiimaks mõttetes edasi
ja jõudis wiimaks jõe äärde. Jõe pääl
oli weski, mis wana, äralagunud ja
maha jäetud oli. Et pimedus wõõrsile
kippus tulema, mõtles noormees ööd wes-
kel mööda saata.
Öö jõudis kätte noormees ei saa
magama jääda. Ta kuulatab igat
krõbinat. Wiimaks kuuleb ta keegi
söidab weski ette. Noormees, kes wäga
arg oli, peitis ennast kolusse ära. Wars-
ti astuwad ka uksest kolm meest, wis
tist rööwlid, sisse. Nad süütasid küün-
la põlema ja hakkasid oma rikkaliku
„Mis ta sellega oleks teinud? Poisi mütsiga?“
„See olekski olnud huvitav näha, mis ta sellega oleks teinud.
Tema kange himu taga oli küll vist midagi muud kui äkiline tuju.“
Lektori proua naeratas.
Lektor punastas. Proua naer ei olnud tema meelest siin kohane,
oli ju siin huvitav psükoloogiline nähtus, mille üle otsustamine
oli väga tähtis. Lektor ei tahtnud lasta märgata oma paha meelt,
aga ta tundis, et igas tema sõnas oli palju teravust ja ta kartis
oma hääle sügavustki. Et seda, et seal ei olnud midagi naerda, meelt
pahandamata ütelda lihtsas lauses, ei olnud tal muud nõu, kui
ütelda seda võõral keelel:
„Ma chère, il n'y a pas tant à rire.“
Proua seletas oma naeru põhjust. Temale oli äkki meelde tulnud
üks juhtumine lapsepõlvest, kus ta end poisiks oli riietanud. Ja
nüüd oli ta Laurat ettekujutanud vend Erki müts peas.
„Ah niisugused olid sinu mõtted,“ lausus lektor rõõmsaks
saades ja südames kahetsedes, et ta oli lubanud enesele oma naisest
paha mõtelda. Ja naeratades jatkas ta: „Olen pannud tähele,
et tütarlapsed häämeelega mängivad poissa. Arvasin minagi
midagi sarnast, et Laura tahab näidelda vend Erkit. Küsimus
oleks siis, mis teeks Kirsti. Kas ärkab ta surnust üles? Mina
olen nii uudishimuline, et lähen Lauraga seda mütsi ostma. Ehk
ei! Sina, muidugi mõista, lähed, et mina sinu kulul ei püüaks
end paremasse valgusesse seadida."
„Aga saades kübara hakkab Laura teisi vend Erki riideid
tahtma,“ tähendas proua.
„Need muidugi muretseme.“
ülekohus on, linna kus ma lapsepõlve mõõda saatnud oli
maha jätta. Oleks ehk veel kaua nõnda seisnud kui
mitte tuul tema kübara äraviinud ja jõkke visanud ei
oleks. Kui ta kübarad püüdma läks oli see juba
silla alt läbi vajunud ning lainete pääl tantsides näis
ta vanamehele peljates tagasihüüdvat: "Jumalaga, Pigilind"
mina rändan, jää sina koju kui kaasa tulla ei taha
Nõnda läks siis Pigilind kübarata teele. Mitme nädalal
ilma sihita rändamise järele, seisis ta ühel päeval toreda
aia ees. Läbi kullatud võre paistsid vanad põlised puud
ja madalad põõsad, vaheldudes rohelise muruga.
Nende vahel jooksis jõgi mille üle mitu väikest silda
viisid. Läbi puude paistis uhke loss, mille hõbedased katuse
päiksepaistel läikisid. Mööda aiaäärt minnes jõudis noorm
sinna, avatud väravani, kust lai varjuandev puiestik loss
viis. Aias oli kõik vaikne, kusagil polnud ühte inimest
näha. Värava külles rippus nägi ta aga ühte tahvelt
rippuvat. "Muidugi," mõtles noormees, "kui see kunag
ühe ilusa arvatud aia näed, siis on ka kindlasti tahvel
kus pääl seisab, et sisseminek keelatud. Omaks suureks
"Lastelehele"
Lumemees!
Walges kuues lumemees.
seisab õues aida ees,
silmad, nina, suu on söest
takust habe mustab nõest. -
Peas tal rebas-läki lott,
kaenlas wana sawipott
selga wõet' aokubu.
suus tühi piibujubu.
"Kust sa tuled külamees?"
augub Muri tema ees.
Kas ehk Muri üle öö
unustas et laste töö..
J. Hermann
N 4.
Aga kui, ma seda nägin et
tal kana suus oli, sain aru
et ta oli selle kana kuskilt
üle löönud. Tuhkur oli juba
üsna ligidal. Ta ei pannud
tähelegi et ma teda ootasin.
Nüüd oli tuhkur juba nii
ligidal, et ma kiwi lingu
wahele, panin ja lasksin ta
pea puruks. Kana sain
jooksid ära. Wana tuhkru
nahast lasksin ma enesele ilu-
sa talwemütsi teha. H. K.
Lektor ja proua vaatasid üksteise otsa, kui teineteiselt küsides:
„Kelle laps see on?“ küsisid nad Leenalt, minnes üliriideid võtma.
Leena jutustas juhtumise ja seletas, mida teadis ja mõistis.
Ütles, et telefoniga on ütelnud politseisse, et kui seal küsitakse kadu-
nud last, siis siin ta on.
Kui lektor ja proua saali astusid, siis naeratas Laura neile
oma säravama naeratusega. Poiss vaatas nende otsa suuri silmi,
aga vaadel oli avalik, kelmikas, suu ümber värises naeratus. Ja
kolmandagi rõõmsa olevuse nägid nad sohval laste keskel istuvat:
surnust ülestõusnud Kirsti. Nii et oli ainult sädelevat, säravat
õnne.
Segaselt ja sõnatult seisid vanemad tükk aega. Kumbki
ei teadnud, kuidas asja võtta. Üllatus oli nii äkiline ja iseäralik.
Väga pikaldaselt läks nende arupidamine. Raske oli hääd nõu
leida, mis teha. Asi oli imelik.
Lapsed olid nüüd elavas jutus ja tegevuses. Kord üks, kord
teine naeris südamlikult. Ja igakord, kui poisi hele naer kõlas,
jäid lektor ja proua kuulama, nii kui kuulatakse kevadel esi-
mese käo kukkumist.
Poiss oli andunud nii täielikult mängule, et näis unus-
tanud olevat võõra ümbruse ja riided, käis vabalt ja loomulikult.
Leenagi, kes oli teatama tulnud, et õhtulaud kaetud, jäi laste
mängu vaatama ja sõnas:
„Oh, Jumal, seda vaest poisikest! Seal ta nüüd on, kui
väike eksinud karupoeg, kes on leidnud sobiva mänguseltsilise.
ei mõtlegi, et ta on võõras õues, ei mäleta ka, et kodused ei tea.“
266p
"Mäletan!..
Mäletan: Pikk talwine õhtu,
hämärus ja waikus... Tumedalt
woolab lambi walgus, torm
nutab akna all.
Laman omas woodis, wäsinud
haige. Ema waikse, salajase
kurbusega kumardab minu
"Minu kallis, - sositab ta tasa,
kui tahad uinuda et homme
hommikul jälle, olla heana ja
rõõmsana unusta et sa minuga
oled, tuleta meele tasast metsa.
kohinat ja suwe kespäewast
palawust. Tuleta meele kudas kased
kohisevad ja metsa taga sihi
äres käiwad tasa ja ujuwalt kuldsed
rukki lained." Tutwat nõu mina
usaladalt kuulasin, ja unistuste
lehwitusel unustama hakkasin.
„Mina tahan magada,“ sõnas Laura esisest tagasi tulles.
Hakkas hirm, et Laura haige on. Aga Laura raputas pääd,
kui talt seda küsiti, ja tal ei olnud ka palavikku. Lektor otsus-
tas siis viimaks, iseennast laites, et ta Laura ettekujutust oma
jutustustega liiaks on pingutanud ja arvas, et Leenagi muinas-
jutud pole hääd teinud.
Laura lamas hääletult, kuid ei uinunud. Tema pigistas
küll silmad kinni, kuid natukese aja pärast tegi nad vähe pi-
luli ja vaatles ema, kes sängi ääres istus. Vast kui õhtusöögile
kutsuti ja lektori minnes ema üksi tema juure jäi, sosistas
tema:
„Ema, kas see oli väga paha mees?“
„Kes, kallikene?“ küsis ema imestanult ja hakkas ka juba
kartma Leena muinasjutte mõju.
„missugune mees?“
„See tohter.“
„Missugune tohter?“
„See Vartiovuori.“
Ema kohkus nii, et ta üles kargas kui elektrist puudu-
tatud. „Armas Jumal, mis sina, kallis laps, küll räägid?“
„Sina punastasid, kui räägiti, et vend Erki on tema nägu.
Ja sina nutsid seal kuuse taga. Mina nägin pisaraid sinu silmis.
Mina nägin.“
Ema tundis, et ta ei saa valitseda oma ilmet ja tahtes
peita end Laura vaate eest kummardas ta ja surus oma pale
vastu Laura palet. Seal nad siis jutustasid sosistades kui
salapihil.
Wäga kõrgeauline
Härra prof. Jaan Tõnisson!
Teie 70. a. sünnipäewal palun wastu wõtta
minu kõige südamlikumat õnnitlust.
Palun, et Taevane Isa annaks ja jagaks
weel palju aastaid ja helgeid päewi, mis
tuleksid meie rahwale ja riigile tuluks
ja õnnistuseks, nagu Teie senine töö ja
wõitlus ajakirjanikuna ja riigimehena
wõrdlematult aidanud meie Vaba Eesti loo-
miseks ja Eesti rahwa paremale ja helgele
tulewikul wastu wiimiseks
Teie toimetatud "Postimees" oli ju kord
aastate eest meie wallas iga talus loetud,
jagades äratust ja õpetust mis sugune töö
kõige paremaid tulemusi andis. Julgen meele
tuleteda ainult 1905 aastat. tuliseks köetud
õhkonnas, midagi ei toimitud kui ära oli
kuulatud mis "Postimehe" Tõnisson selle
kohta ütleb. See "Postimehe" politiline kaswa-
rahwale.
Kõige suurima lugajaidamisega
Uusna Kirbul,
Jüri Täht
21.12.38.
tagant ning pidi kukkuma. „Kakskümmend aastat! kui tore!" hüüdis veike tüdruk, -
Toas värises vana kell „siis olen mina ammugi suur, ja sina ka vennakene!“
veel viimsest löögist ja veike mehike marssis edasi tagasi, kägu tahtis talle parajaste
jutustata, kui ilus väljas on, aga ei saanud, sest veike mehike lausus karedalt:
"Pole aega, pean marssima!" Veike mehike marssis, - vana kell lausus ikka: tik!tak! -
tik! tak! - ning vasti oli tund täis ja kägu pidi jälle kukkuma.
Seal ärkas poisike, tal oli nagu hüüaks teda keegi aiast. Ta hõõrus-imestates
silmi: oli ta siis kõike ainult unes näinud? Käes oli tal sulg ja raamat oli ees lahti,
kirjatöö oli ikka veel tegemata. "Sellega pole mingit kiiret", mõtles poisike,
tõusis üles ja läks nüüd tõeste aeda õekese juure. Kägu jäi sisse, tõuge, mis
teda magusast unest (ole) äratanud, oli kaunis valus, nii et ta parem üleval olla
otsustas. Lapsed mängisid aias, aga varsti jõudis õhtu kätte, ööpik hakkas laulma.