Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
näen et vahe tegemine läheb järjest suuremaks
neli pühi ja baptisti Voolude vahel siin koguduses.
Kui ma Jumala ees pean ütlema siis ei ole minu
lahkumise põhjuseks minu usaldamata olek siinse
koguduse vastu - vaid vend Summaneni eitavast
ja lahku minejast olekust baptisti vende vastu.
Näiteks mina praegu ei või kutsuda ühtegi
armast venda siia kes kuulub bap. kogudusse - ei
koguduse otsus on nii sugune et ühes peab Jutlusta
jaga aru pidama keda kutsuda.- Siis aga vabanen
sellest survest ja võin vendi siia kutsuda ja
vastu võtta kui vennad aga tulla tahavad.
Olen siia ainult suuremad asjad tähendama
kõiki ei ole sünnis siia panna.- aga seda ütlen
küll veel lõpuks teid vennalikult paludes ärge
tõugake mind tagasi sest tunnen et oleme kui
üks pere kond kristuses.- Mina ei süüdista venda
Summaneni; nii on tema seisu kohad ja baptistu
vende seisu kohad on teised!
Teid südamlikult tervitades teie vend
Kristuses: Jaan Tooming.
Armas vend Kaups!
Vend Summaneniga räägin asja
kindlasti enne läbi see on ka minu seisu koht.
nii on ka vennalikum ja mehelikum.- Koguduse
tunnis rääkida võiks ka aga siiski on minu
vaade et seal on noori kes ei tea parema ega
pahema käe vahel vahet ja mis ütleb v. Summanen
ees sellepeale ütlevad kõik Amen.- Aga siiski
olen ütelnud juba üksikult liikmetele et
lahkun kogudusest ja teen neile veel enam
seda teatavaks, et v. Kaups pole meelitanud
mind seda sammu astuma.
Jumala rahu vend J. Tooming.
6. Osakonnaga ühenduses olewad kulud
(üür, küte-walgustus, reisukulud) peawad kokku
tulema kohapeal.
7. Osakonna kassa asub Walgas, mille
korraldajaks määratakse juhatuse poolt
üks kohalikkudest wendadest.
8. Ülaltähendatud osakond korraldatakse
ainult ajutiselt kuni olukorra lahenemi-
seni, sihiga et lagunenud kogudus jälle
ühineks ja oma iseseiswat olemasolu
põhjenedes tervel õpetusel jätkaks
2. Majahoidja tasu wähendamine.
Arwesse võtles koguduse majanduslikke rasku-
seid ja paljute liikmete märkuseid et tasu suur
otsustas koguduse nõukogu majahoidja tasu
alandada arwates 1. jaanuarist 1933 a ja
temale maksta 01. maist kuni 31 oktoobrini
10 krooni kuus ja 01. novembrist kuni 30.
aprillini 15 krooni.
3. Koguduse nõukogu awaldab kahetsust
et palwela wärawa kohalt uulits maja hoid-
ja poolt puhastamata, mille tõttu politsei pro-
tokolli tegi
4. Otsustatakse et pühapäewa hommikuti
koguwad vennad palwelasse kell 0930 et enne
Kooolekut ühiselt paluda ja ära määrata,
kes sel päewal kõnelewad.
5. Õde M. Weljaminowa otsustatakse
kogudusele ette panna kogudusse tagasi
wõtmiseks
6. Lõikuse-tänu püha korraldawwa toimkonda
määratakse:
Peakorraldajaks v. Ed. Lepp.
Annete laud: Juhataja w. K. Lill.
Toimetajad E. Lill. A. Hoppe, Hel. Päiw,
M. Ruubas E. Suits, E. Annus, M. Wissor ja
H. Türk.
Einelaud: Juhataja w. J. Padar
Kassasse õ. A. Lepp. Majandus toimkonda-
A. Toom, S. Drosdowa, A. Herts, L. Eher, A Mölder.
H. Sehwer, J. Lieth R. Wuks. B. Wuks.
Lehtede muuateks: Alf. Peterson, Aug. Nummert,
J. Erdmann, H. Epler. Arm. Saan, L. Mühlberg.
A. Reispass W. Stein.
Hindadeks otsustati määrata Kr. 1.-, 50 senti,
25 senti ja 10 senti.
Koosolek lõpeb kell 2015.
Ed. Sepp-
Protokoll nr 54.
nõukogu koosolekult 16 detsembril 1932 aastal
Aleksandri tn nr 26.
Koosolek algab kell 1800
Nõukogu 9 liikmest on koos 7 liiget ja nimelt
jutlustaja K. Kaups, nõukogu liikmed Ed. Traat,
H. Hoppe, J. Padar, A. Peterson, K. Lill, A. Nummert,
ning koguduse laekahoidja Ed. Lepp. Sellega on
koosolek ühingu põhikirja § 31. pohjal otsusvõi
Koosolekut juhatab K. Kaups. Protokoleeriak
selleks koosolekuks walitakse Ed. Lepp.
Arutusel on ja otsustatakse:
I. Seisukoha wõtmine koguduse liikmete
kohta:
1. Koguduse liige õ Müürsepa kohta, kes
ise kohal, saab tõestatud et tema on oma naabriga
tülitsenud ja viimase wastu, uskliku seisukohalt
võttes lubamatuid sõnu tarvitanud. Õde Müürsepale
pannakse ette, kuni käesoleva aasta lõpuni,
teise asjaosalisega ära leppida ja talt (omas)
kulud
1932.a. kulude ja tulude arve.
Tulud
I valitsemis- ja ärikulud
saadud %% ja komisjon
Juhat., nõuk ja rev. kom. liikm. tasu
Laenude %%
313.
Ametnikkude ja teenijate palgad
Korter, küte ja valgustus
Diskonteeritud wekslite %%
konto-korrent arvete %%
Kantselei kulud trükit. ja kuulutus
korrespondentide arvete %%
39. 62
Posti, telegraafi ja telefoni kulud
245.
Sõidukulud ja päevarahad
Jooksvate arvete %%
%% arvele pealt teistes pankades
Riigimaksud
106.96
Riiklikkude laenude %%
kohtu - ja notari kulud.
828.
komisjon
II Tegevuskulud.
II Mitmesugused sissetulekud
Tähtaj. hoius. %%: väljamaksetud
96. 23
osakasu Eesti Rahvap
mitmesugused tulud
§ 3. 50
väljamaksmata
Jooksvate arvete. %%
284. 92
Vekslite rediskonto %%
424. 38
%% k/ korr. arv. pealt teist. pankades
167. 44
III Mitmesugused kulud.
III Kahjusse kantud ja tagasi
vallasvara kustutus
saadud laenud
Mitmesugused kulud
153.
IV kahjud
kustutatud nõudmised
194. 05
4. 812. 27
kokku
5. 557.
1932. a. üle jääk.
725. 53
5. 537. 80
5. 537.
1933. a. eelarve
Kulud
I valitsemis- ja ärikulud.
I saadud %% ja komisjon.
Juhat., nõuk. ja rev. kom. liikm. tasu
Diskonteeritud vekslite %%
Ametnikkude palgad
Tähtajaliste laenude %%
Raam. planketid ja kirjutustarbed
Post, telegraaf ja telefon
Konto-korrent laenude %%
kuulutused
Sõidu ja päevarahad
%% hoius-pealt teist. krediitasut
Komisjon ja porto
1.800
Riigi- ja muud maksud
II Tegevuse kulud.
Mitmesugused tulud.
Tähtajaliste hoiusummade %%
Kahjuks kantud ja tagasis. laen
Tagasisaadud telef., telegr., postik.,
korrespondentide arvete %
Muud tulud
%% võlgade pealt teist. krediitasut.
Riiklikkude laenude %%.
Mitmesugused %%
komisjon ja porto
5.135. -
Loodetav ülejääk
305.
5.135.
Kärdla Ühispanga järjekorraline peakoosolek peetakse 19. märtsil
1933. a. kell 12 Kärdla algkooli ruumes, millest Teid lahkesti osavõtta palutakse.
Päevakorras on:
1. Koosoleku juhataja valimine.
2. 1932.a. aruande kinnitamine ja ülejäägi jaotus.
3. 1933. a. eelarve kinnitamine
4. Põhikirja muutmine.
5. Valimised põhikirja järele
6. Koosolekul algatatud küsimused
Kärdla Ühispanga juhatus
103p
Rakveres 22.01.37.
Omasin sinu kaarti, millega
teadustasid Immaanuelle Kog
soovi et osa võttaksin teite äratus
nädalast. Pean aga kahjuks
seda ütlema et mull ei ole
kuidagi võimalik seda kutset
vastu võtta, sest et mina ei saa
enam kui ühe nädali kuus ära olla
ja veebruari kuus juba olen lubanud
ennast Tallinna I koguduse äratus
nädalale, mis on veebruari teisel
nädalal. Nii kahju kui ka mull
ei ole, aga ei ole parata pean see kord
eitavalt vastama.
Vennatervitusega
kui see aeg saabub.
"POSTKAART-CARTE POSTALE
Tervita minu poolt
ka mu perek. poolt -
kogudust ja ole
ise südamest
Lgd
tervitatud
hra R. Võsu
St. O. Saar
Valkla k.t.
Tall. Sad. p. knt.
Lepiku 4-6
Sell korral oli meil koguduse tund, tunni lõppe-
des kutsusin venna Summaneni teise tuppa ja
tegin Temale soovi avalduse; et kas ei võiks Tema
ka bap. vendi kutsuda siia töötama ja siis küsi-
sin et mis põhjus see on et neid pole kunagi siia-
üldse kutsutud Jumalariigi tööle. - Selle peale
vastas V. Summanen järgmist: Ei või neid siia
kutsuda, kui nemad siia tulevad siis sünnivad
koguduses lahkhelid; sest mina olen püüdnud
kogudust kasvatada neli pühi vaimus - ei see ole
soovitav neid siia kutsuda tööle. Vastasin siis
temale et kui tema ei taha nende Jumala lastega
läbi käia kelle läbi on asutatud L.-Tähkvere bap.
kogudus ja kes ka minule väga kallid on siis
vististe astun kogudusest välja.- Sellele tõukele
järgnes kohe teine aga palju tugevam esimesest.
Vend Villem Männama pidi tulema venna Lipstoni
soovil meile evangeliumi nädalat pidama, ei lubatud
tulla. Tingisin siis vendadega kes olid sama
vaadetega kui v. Summanengi Summanen oli sell
korral Narvas; et lubatagu seda et mina toon
Venna Jõgevalt siia ja viin tagasi.- Ka lubasin
Venda hoida omal toidul ja igal õhtul viia
palvelasse tundi pidama ja jälle viia oma kodu
tagasi - et lubatagu aga vennal kuulutada armu-
õpetust - ei lubatud ka sedagi.- Küll minu süda
jooksis siis verd küll olin kurb siis.
Rahva majasse loenguid pidama - Kuna aga
V. Summanen oli otse kohe Kaupsi tuleku vastu
kuna enamik kogudusest seda pooldas; siis
nägin et V. Summanen on põhi mõttelikult
nende Jumala riigi tööliste vastu kes ei kuulu
neli pühi liikumisesse; siis läks minule jälle see,
Kurb tõsi asi selgemaks et minu vaimulik
kodu ikka vististe ei ole L.-Tähkvere kog. kus
nisugune koguduse vanem kes põlgab teisi
töölisi.
Vana auväärsel v. J. Malmil oli igatsus omi
vaimulikusi lapsi näha L.-Tähkeveres. Saatis kaardi
minule v. Kaups kus teatas et v. Malm tuleb teile
6 I (1932 a) v. Summanen oli sell korral meil
kui tegin teatavaks Venna tulekut, siis oli esime-
ne ütelus Summanenil järgmine: Tema on tei-
nud Neli pühi tööd Vägeval maha parem ärgu
siia tulgu kui ta siin ka nii moodi tahab teha.
Vastasin siis selle peale et inimeste tehtud neli pühi
kardab küll maha tegemist aga mitte Jumala
Vaimu Neli pühi seda ei karda - kästi vastata V.
Malmile - ärgu tulgu.- See sünnitas palju nurinat
eriti neis kes venda Malmi kui ühte esimest
kännu murdjat ja tee rajajat tundsivad L.-Tähkveres
pidime jällegi valutavate südametega end sundima
rahule.
Kõike neid eel pool kirjeldatud sündmusi
läbi elades selgus see minule ikka rohkem ja rohkem
minu vaimulik kodu ei ole mitte selles koguduses
kus nii sugune jutlustaja on kelle silmis ei vääri
usaldust need vennad kes on kui töö riistad Jumala
käes; ka seda näen ära et kui V. Summanen ei
käi ise läbi vendadega mi kelledega on minul
tihedad sidemed - ega see ole ka temale südame
järele kui keegi koguduse liige seda teeb kas otsesel
ehk kaudsel teel asi on nii endast mõista.
Leian siis seda et mina ei sa olla kudagi moodi
nii suguse vennaga kui üks süda ja meel.- Ütlen
teile vennad õed seda kui mina tahaksin olla
üks süda ja meel sellesõna mõiste täies ulatuses,
siis peaksin mina ka tema vaated ja seisu
kohad omaks võtma ja siis Oleks see tulemus
olema et omale armsaks saanud vendele õdedele
selga pöörama.- Nii siis on minul vaimliselt raske
olla sarnase venna koguduses, kellel on eitav
seisu koht nende vastu kes on minule Vaimus üks
süda ja meel.
Kevadel varem oli ta hakanud juba tunnil
käima. Asi oli meeldinud talle. Ta oli palunud
ka ei olnud saanud enese täiesti jumalale
ära anda. Jõulu ajal oli ta aga tunnis olles
ütelnud: "Nüüd jätan kõik maha ja annan
enese Temale". Abikaasa oli läinud kodunt ära
ja ta oli jäänud palvesse. 1. veebr. oli keegi
vend olnud Räpinas ja kuulutanud. Õhtul
olid usklikud veel palves olnud. Hommikul
kell 8 üles tõustes koos ja tuld tehes oli väga suur
rõõm ta südamesse tulnud. Oli tahtnud ja
saanud ka seda teistele väljendada. - 2 näda
lat varem oli ta saanud juba uue südame
aga veel oli olnud paturõhumist, ei olnud
veel rõõmu. Aga 2 veebruarist peale on ta olnud
õnnelik Jeesuses. - Abikaasa poolt on olnud
tal palju tagakiusamist. Mitmed ööd on ta
väga maganud väljas ja saanud lüüa
Vd. S.: " Aga nüüd Sa näed oli ka on suuri raskusi
ees, mees ei taha, et sa lähed ristimisele. Ehk
saad ka ilma läbi?" Õde ütleb, et see on ta südame
soov saada ristitud. S: "Aga, noh milleks?"
Õde: On seda leidnud Kirjas ja see on ta sisemine
soov.
S.: Aga mis saab siis, kui Sa nüüd ristimisest
Vd. S. manitseb veelgi tõsiselt: Peipsi kallastel oli
läbi lähed? Abikaasa läks sul tusaselt ja kurvalt ära
ka olnud keegi õde, kes oli väga kindel olnud usus
Ta mees oli täiesti vastu olnud talle. Õde oli lask-
nud enese ristida. Mees ei olnud suutnud
oli ta ometi võidu saavuud naise üle meelitutega
ja see õde oli jällegi läinud endisesse elusse-
Õde Kolubajeva ütleb, et ta on valmis ka ilma
meheta elama
Tunnistused teistelt Räpina usklikkudelt on
head. Ta olevat väga hoolas ja väga elav. Enne oli
see inimene olnud väga sügavalt langenud:
Nüüd olevat aga meeski ütelnud: "Baptistid on
tagasi toonud mu naise", aga ristimisele
ei lubavat ta naist minna. Õed ja vend
ütlevad, et ta juures on olnud väga suur
pööre; nii nagu on maast kaugel, nii
olevat ta endine elu teissugune praegusest.
Ta võeti ühel häälel vastu.
Muid asju ei olnud kogudusetunnis.
harutada ja nii lõppes see koosolek enne
kella kaht.
N.B. Ristimine leidis aset pärast kella kaht
v. Kunsi elukoha ligidal lahtises vee jões.
Rahvast oli pealt vaatama kogunenud 100
ümber. Ristimiskõne oli kõigiti selgitav. Kõik
kuulasid vaikselt, keegi ei seganud ka ristmis-
toimingu ajal. Mõned olla pärast ütelnud, et
see olla see õige ristimine. Ristimine läks
hästi korda ja sündis kõikepidi sündsalt.
Õe Kolubajeva oli mees ajanud kodunt mine-
ma, oli ka oma naist tublisti peksnud. Mees
oli väga vihane.
kõige väiksem mure!) Peaasjalikult
kas saab ühte koosolekut korraldada
"Immaanuelis"? Praegu on raske
v. Kaupsi kättesaada. Kui ei saa
"Immaanuelis" Kas siis on või-
malik "Kolgatal"? Korjandust
mingit see vend ei oota - tahaks
vaid pisut tutvuneda Baptisti-
dega siin ja seal Eestis. Kui on
võimalik nii korraldada, et ta söögi
eest ei pruugi maksta, siis jätaks
see ju ilusa mulje.
Vennal on eriline and ja
armastus piiblitundide pidamiseks
võib olla soovite üldkoosoleku ase-
mel korraldada "piiblitunni"?
Igatahes oleks väga kena kui ka
"Kolgata" rahvale saaks teatatud
sest see on tuntud ja usaldatud
jumalariigi töötegija omal maal.
Tuleva näd. Kesknäd. sõidan
Mustvee, siis Pärnu pkk. õp. Kursusele
Siis teate kuhu vastus kõigepare-
mini mu kätte jõuaks.
(Eem. Bertelsoni aadr. Kükita Mustvee)
või Henno t. 3. Pärnu, kuni kolmapäe-
vani olen kodus. Teid ette tänades,
POSTKAART - CARTE POSTALE
Lgp. Hr.
R. Võsu
Leppiku tn. 4.
Viljandis, 14.IX.33
K. KAUPS
Kalevi Karlova 11-2
Telefon 12-82.
Kärdla Ühispank
TRÜKITÖÖ
Karl Kaups,
Karlova 11-2
Tartu - I bapt koguduse Vanemale
ewang. näda
la. Wõimalik
eks mul ainult
ale pühi weebruari
ul teile tulla.
Wäike Wiljandi
rem ei ole võimalik
tän No 1
Palju terwiksid Teile
gile. Kuni nägemiseni
on Sinu V. A. Peepmann
Kaardi müügihind 6 marka
4. MÄRTS. Üleilmline usklikkude naeste-
palve päev
välismisjoni pärast
Uskudes, et eestpalvetes on suur jõud ja äratundes, et
Kõik usklikud naesed võivad teha seda ülitähtsat tööd,
Korraldati juba 1910 aastal Ameerika-Ühisriikides naeste
palve päev välismisjoni eest. Silmaspidades kodumaa
suuri tarvidusi, korraldas mõni aasta hiljem ka nai-
ste sisemisjoni selts palve päeva, 1920 aastal pida-
sid naeste välis ja sisemisjoni seltsid ühise palve
päeva, millega varsti ka ühinesid Kanada usklikkude
naisorganisatsioonid. Möödunud aastatel on tulnud
sõnumeid Lõuna Ameerikast, Meksikost Hiinast, Jaa-
panist ja Indiast, et seal ka mitmes kohas on pee-
tud seda päeva. Käesoleval aastal saadetakse igale
poole üleskutseid, kus tunnistatakse Kristuse nime,
et usklikud õed võiksid üle terve maailma töötada
eestpalvetes ühise kindla eesmärgiga Jumalariigi üles-
ehitamise pärast.
Ühispalve päeva kava on väljatöötud siiamaa-
ni Ameerikas. Kuid meie soovime, et tulevikus nii
palju kui see on võimalik kava ühiselt kokkusea-
taks. Loodame saada teilt teateid, kas tähendatud ette-
panek on vastuvõetav, ja kas peetakse soovitavaks pi-
dada ühist palve päeva igal aastal esimene
reede paastuajal?
Meie tohime loota, et evangeliseerimise töö ime-
likult edasijõuab nii suure hulga ühendatud usu-
palve läbi.
Issanda teenistuses, Teie
Katherine V. Silverthorn
Ameerika-Ühisriikide välismisjoni naisorganisatsi-
oonide Liidu juhataja
Frances Ferguson
Naiste sisemisjoni nõukogu juhataja.
teil on iga pühapäew korjan-
dus aga meie oleme möödaläinu
aastel neli korjandusd teinu
ja se raha on selle vennale sanu
kes meil se kord on sesd meil
ei ole ju ühdegi venda endasd
meie peame aladi Jumalad paluma
et Jumal saadas vend Niid oli
Valkasd ja vend Sink oli
Tallinnasd vend Koosa Võrusd
Vend Nurk Vastsesd linnasd
neile oli kõigile reisi raha tawis
ja kui osa saamine on se
rahe mis mõni armasdas süda
lauapeale paneb se anname
selle Vennale kes seda toimendas
Vend Lihberd Sikka käib
meile kõige rohkem ja teenib
meid ilma meie ei jõua küll
temale seda ära tasuda mis
tema meie perasd vaewa on
näinu ni siis Armas Vend
minul on kirjudamine väga
vileds mina ole ju vana 62 aas
ja olin kõig se nädal haige
unusdi ära kirjudada et selle
kassa raha on veel üle jäänu
(4 kr 35 s) neli krooni ja kolm
kummend viis senti ni sis
armas vend soowin teile
palju tuhad terwisi ja
Issanda õnisdusd uuesd aasdas
ja ka teiste poold palju terwisi
terwidage venda Kaupsi
ja venda Putseppa ja Venda
Nummerdid
õe terwidusega teie
Koige Vähem õde
Anna Munsk
käisin 20. Palwepäewal Piirisaaren
Pidasime 2. koosolekid rahwasd oli
palju koku tulnu oli wäega armas
ja Palusiwa ikka neid tulla külastama
nii on nüüd meil oma osakonnal
weel osakonnad!
Rasina - Wõnnu abi kirik -
Sikka kurm
Piiri saare Wõnnu abi kirik
Laane küla
Siis puudub meil weel 3. kohta
Meerapalu
Pedaspää
Nii on meil
7. seitsmes küla kohta ära
Walgustetu neli kui kolm
on weel pimeta!
Nahal on kaks koos olekid peetu
Meerapalu ja Pedaspää ei ole weel
nii puudub meil töö jõudu 3
ja Jumala abi ja õnnistust.
et meie töö on ilma tagajärjeta
jäänu aasta oleme juba Nooda
wälja heitnud; aga ei ole midagi saan,
oleme küll igatseied näinud kui ei oska
kaswatata? Palun armas Wend
andke mulle. Wõnus Jaan Kääriku
aatres et ma saaksi temaga kirju waheta
-ta. Meil oleksi wäega tarwis
wiis: Wene keeli Tõstomendi tarwis
Pühapäewa koolile. 1 Kui on
Teil wõimalik siis saatke
Selleld ikatseia õeld meile
Pühapäeva kooli kraami
19. - Testamenti ja kui on ka Pilte
tahame algata Pühapäewa kooli kui
10 Märtsil kui raamatu jõuawa ehk
17. Märtsil kui raamatu jõuawa
J. Rattik ja J. Möller.
Koosolek algas lauluga, mille järel v. K.
Kaups luges kirjakoha: Rooma 14, 15-21.
Sellele järgnes palwe.
Põhimõttelisi küsimusi teaatrietenduste ja
kinode külastamise kohta.
Peale mitmekülgseid kaalumisi otsustati:
1). Teaatrietenduste ja kinode külastamine on
lubamatu jumalariigi töölistele.
2). Manitseda iga jumalariigi töölist, kes
külastab teaatrietendusi ehk kinosid, et ta
sellest loobuks ja annaks lubaduse nendes
kohtades mitte enam käia.
3). Kui keegi jumalariigi töölistest teaatrieten-
dustel ja kinodes käimise loobumise lubadust
ei anna, wõi külastab edasi neid asutisi,
siis Immaanueli ja Kolgata usuühingud
keelawad temale ära igasuguse jumalariigi
töö oma usuühingutes.
4). Kui Immaanueli wõi Kolgata usuühingu
mingisuguses tööharus on tegew mõni
kolmanda usuühingu liige, siis ka tema
kohta rakendada käesolewa protokolli punk-
tide 1-3 seisukohti. Sellest tuleb siis ka
teatada vastavale ususühingule.
5). Kui mõni Immaanueli wõi Kolgata usu-
ühingusse kuuluw jumalariigi tööline ei
allu selle protokolli otsusele, waid lahkub
wastawast usuühingust ja astub mõnda teisi
baptisti usuühingusse, siis teatakse meie
otsustest sellele usuühingu juhatusele,
kuhu ta astub.
6). Otsustati wõtta Immanueli ja Kolgata
usuühingute nõukogudes kaalumisele, kas
need üldse wõivad olla meie usuühingute
liikmed, kes käivad teaatrietendustel ja
kinodes.
7). Otsustati need meie seisukohad teatavaks
teha E. B. U. Liidu juhatusele.
Koosolek oli teadlik selles, et need otsu-
sed on karmid, kuid uskus, et nad tule-
vad kasuks Issanda tööle.
Koosolek lõppes palwega kell 22.30.
Täiskogu, kuulnud seda otsust, mingi-
suguseid küsimusi ei esitanud.
v. Möller tegi ettepaneku seda nõuko-
gude otsust hääletamisega kinnitada.
Täiskogu kinnitas ühel häälel
selle nõukogude otsuse.
Üleskerkinud küsimusi ei olnud.
koosolek lõppes palwega kl. 11.
Juhataja: J Möller
usklikke osakondades.
rida koosolekuid, usun, et see saab vä
kasulik olema meie tööle siin.
Veal palun midagi.
Ma võtsin Sinu käest kord 10 rebit
vat seina kalendrid v. Miiliuse soovi
kes teatas, et Moisekatsi kogudus neid vaj
kuid nad ei võtnud neid kõiki ära
kaks tükki jäi v. Miiliusele kes luba
raha nende eest Sulle ära saata.
Nüüd ei mäleta ma mitte enam
kas ma sulle 8 kalendri eest rah
andsin või ei. Süda vaevab mind
selle asja pärast. Kui ma raha
ei ole annud, siis palun, teata pal-
ju ma Sulle nende eest võlgnen.
Pärnu tööpõllust ja siinsetest
töötegijatest olgu kas näiteks või
Sika´st oleks veel mõndagi kirjutad
kuid seekord läheb pikale.
Sind südamlikumalt tervitades
J. Sõrra
P. S. Ole hea ja teata evangelisti
asjus õige kiiresti.
Immanueli Baptisti koguduse juhatusele,
12 detsembril 33
Karlova t.11-2.
No. 4372.
Järva maavalitsus saadab tagasi juuresoleva palvela
projekti kinnitatult.
N 18
Maavalitsuse esimehe e.
valis, korralduseks tehes, kog. majapidamist revideerida
ja wastava aruandega esineda, on seda tehtud, mida
jht. teatavaks teeb ja palub rev.k. aruande esitada.
Revisjonikomisjoni poolt esineb aruandega w. Eduard
Traat. Lühikeses aruandes tähendab, et kassa ja
raamatupidamine on korras leitud - ühegi puuduseta-
mille kohta soovib ja avaldab tänu endistele kassa-
pidajatele, kes seda hoolega teinud.
Kogudus võtab aruande sõnavõtuta vastu - head
meelt tundes, et meie keskel wäärnähteid ei esine, mis
tänap. tavalised nähted avalikus elus.
Informatsiooni korras teatab jjt. et mõnda aega on
neil koguduses püütud noorsoo tööd teha n.n. vabanoor-
sootöö nimetuse all. See aga ei ole soovitud tulemusi
annud. Sellepärast juhatus asja igakülgselt kaaludes
otsustas alustada organiseeritud noorsootööd koguduses,
milline ka noortepoolt Noorte Koondise nime all ellu
kutsutud. Noorte poolt on üldjuhiks valitud v. Rurik
Pallo- ja toimkondadele, milliseid on neli, 1 Päikesepaiste-
2. koosolekuid korraldav, 3 kirjanduse ja 4 Junioride
toimkond, eri juhatajad. Iga toimkonna töö ülesannet
ja eesmärki seletanud, soowib kog. omalt poolt algatud
tööle- juhtidega eest palju edu ja õnnistust. Omalt poolt
palves kaasa aidates. Ära kuulates noortetöö
aluseid kinnitab kogudus ühelmeelel alatud töö.
b. On soowi avaldatud et lõikuse tänup. sissetulekust
saaks avalikult kog. teatatud, teeb seda juhataja.
Märgib et lõikusltp. on oses sissetulekut annud umbes
kr. 100 - sama summa on annud ka I. now. kuu
ohwer, millest oli märgitud siselaenu kustutuseks
Kr. 12.-. Võlga on kustutatud kr 150 ulatuses.
C. Aastap. korralduses on tekind raskusi. Nimelt lauluk.
ei saa tehnilistel põhjustel ettekanda selleks harjutatud
laule 1. dets. mil aastap. soowib kog. w. K. Kaups.
Kog. jätab siin asjakorralduse juhtide hooleks, korraldada
nii, kuis see parem wälja tuleb.
Koosolek lõpeb ühispalves kell 12.15
Koosoleku juhataja ja protokollija
Protokoll N 136
Immaanueli baptisti koguduse erakorralisest täiskogu
koosolekust 21. nowembril 1935 a kell 21.30 koguduse
24.01.31. a. N 342 all reg. reg. põhikirja § 21. põhjal.
Sama põhikirja § 39 p. juhatab koosolekut koguduse
Päewakord: 1. Kog. aastapäeva
korraldus.
2. Nõusolu andmine
v. V. Vasilale, p. p. k. kursusele
1. Koguduse waneb teeb teatavaks, et kog. aastapäeva
korraldame 1. detsembril. See toimub waikselt oma keskel
Peab soowitavaks kutsuda külaliseks Hiiu-Kärdla
kog. jutlustajat, kes praegu Tallinnas kursusel, ja seega
kätte saadavas kauguses. Kogudus otsustas ühineda
v. K. Kaupsi ettep. ja kutsuda v. Ed. Johannsoni
aastapäevaks.
2. On soowiavaldanud 1936 a. korraldavale E.B.U.T.
Seminari poolt, p. p. k. ja teiste kog. tegelaste kursusele
minemiseks v. V. Vasila. Vastava soowiavaldise esita-
miseks Seminari komiteele peab aga isikul olema
kog. nõusolek. Kogudus otsustas v. V. Vasilale anda
koguduse soowitus ja nõuolev - eeldades sellest koguduse
tööle kasu.
Koosolek lõppis ühispalves
Protokoll N 134.
Immaanueli Baptisti koguduse erakorralse,
täiskogu koosolekust 19. okt. 1935. kell 2000 koguduse
24.01.31.a. N 342 all reg. põhikirja § 21. põhjal.
sama p. k. § 39 p. juhatab koosolekut kog
jtl. K. Kaups - protokollib O. Saar.
Päevakord: I. K. Kaupsi märkusi
a. enda suhtes
b. wendade wahekorra suhtes
c. Sooviavaldus nowembri
kuus korraldada palve ja
paastu kuud.
2. Rewisjoni komisjoni valimine
3. Kohal algatet küsimusi.
1. K. Kaups märgib tänades, et kog. tema tasu
küsimuses on otsustanud enam kui see tarwilik. Kui juba
on otsustatud kindel summa siis oleks wõind ära
jääda eri korjandus - mida oleks võinud teha
ka v. Mühlbergi kasuks. Praegu ei tea weel kindlasti
öölda, kas jätab seda endale
b. On tekinud arvamus nagu ei olla juhtiwad wennad
oma wahel ühes meeles. Vennad oma vahel asjaolusid
kaaludes on seda aga leidnud mitte õige olevat, vaid
on täiesti ühel arvamisel olles otsustanud ühiselt
tööd jatkata. Palub kog. seda nõnda ka võtta.
C. V. K.K. avaldab soovi, et kog. nowembri k. võtaks
palve ja paastu kuuks millel oleks kaks mõtet,
esimesega, läbikatsuda ennast ja kuulata Jumalalt
selgust, mis oleksid takistuseks kog. töös.
Teiseks, saadud kokku kord jälle ohverdada koguduse
sisevõla katteks.
Kog. ühel meelel wõtab selle soowiavalduse
vastu ja igaüks kellel wähegi wõimalik, püüab
sellele kaasa elada.
2. Revisjoni komisjoni kohta teatab, et warem valitud
liikmed v. v. J. Traat, P. Pisuke ja õ. Wäljas, on end
ära ütelnud, mille tõttu tuleb uus walida, kes
lähemail päiwil kog. kassawd revideeriks ja
tulemustest kog. aru annaks.
Uuteks rev. k. kandidaatideks seatakse
üles v.v. E. Traat, E. Roos ja õ E. Friedenbaum
keda ka ühel häälel valitakse.
3. Kohal alg. küsimusena kergib lõikustänu
pühaks kokku toodavate ainete realiseerimi
moodus päevakorrale. Otsustakse eelmiste
aasta eeskujul wana kirjanduse müügi
all korraldada - kus juures korraldajaks
jääb v. Saar ja abideks kes vabatahtlikult
kaasa tahavad aidata
Koosolek lõppis ühis palwes.
Protokoll No 135.
Immaanueli Baptisti koguduse erakorralise täiskogu
koosolekust 10 novembril 1935 kell 11.45. koguduse palvelas
Aleksandri 26. Tartus.
Koosolek ots otsustusvõimne Siseministeeriumis 24.01.31 a
N 342 all reg. põhikirja § 21 põhjal. Sama põhik. § 39 p.
juhatab koosolekut jtl. abi O. Saar - samas prottokollides.
Päevakord 1. Revisjonikomisjoni aruanne.
2. Informatsiooni korras: teateid.
a. Noorte koondise asutamisest
b. Lõikustänup. ja ohvrip. sisset.
suurus ja kasutus.
C. Aastapäeva korraldus.
1. Et kogudus oma viimasel koosolekul uue revisjoni k
õigust. Pärastpoole tekkis küll Vatikani ja Itaalia
kuningriigi vahel poolametlik läbikäimine amet-
maapealset
maja ja viimane ei tunnustanud paavsti kui
valitsejat. Katoliku maadest oli Itaalia ainuke
kellel polnud ametlikku esitajat Vatikanis ja kus
ka paavst ei saanud nimetada oma saadikut. Teistes
maades, isegi protestantlikus Lätis ruttas paavsti aujärg
nimetama oma delegaate ja suursaadikuid ja on
nendel ühe vana kombe järele eesõigus kõikide teiste
riikide esitajate ees - Paawstid märkasid warsti
et nende vabatahtlik vangipõlv väga suureks takis-
tuseks üle ilmalise katoliku kiriku mõju levinemisele
kuid kord meelepahas öeldud sõna ei söandanud
üksti... järeltulija ja muuta ilma et selle usu
oleks saanud suuremat järeleadmist Itaalia poolt
Kuid kontitutsioonilise ja parlamentlise riigiga
on väga raske sarnaseid küsimusi üles võtta ja Vatikan
otsustas oodata paremaid aegu - Mussolini võimule
tulekul paistis Vatikanile et  isevalitseja paavst
küll kõige hõlpsamini võiks kokku leppida Itaalia
diktaatoriga. Kuid Mussolini minevik ja
Soovn ka oma poolt sulle
kõige paremad õnne Sinu hälli
päewaks! palju aastaid ja töö
jõudu!
Meil on ka nüüd väga külm.
ja haigusi palju Meie emaga
olema sija ajani küll veel gripist
puutumatud.
Tervitusega Olga
korras nii võitjad kui võidetuid ähvardab
täieliku hukkaminekuga. Ta peab peastma Euroopa
majanduslise Kokkuvarisemise eest, mis muidu
möödapääsmata kui Euroopa jääb killustatuks
Kuna kõik muu ilm liitub hiigla majandus
liituseks.
Meie kutsume üles kõike eurooplasi, kuid
selles ühinemise ja ärkamise töös aitama, sellega
et nemad astuvad Paneuroopa Uniooni liikmeteks
Meie pöörame Euroopa valitsuste poole
Käsile võtaks
et nemad Euroopa ühendamise töö kokku kutsutaks
Euroopa riikiide Praenoopa konverentsi; kes
selle ühinemise kava välja töötaks: kaasa aidata
Meie palume Rahvasteliitu Euroopa
ühendmisega kuna see on ühtlasi suurim
kindlustus maailma rahuks.
Meie palume Euroopa krisi pärawal
haavu mis ilmasõda löönud ja kaasa aidata
ühendatud ja jäädava Euroopa üles ehitamiseks.
tagasi saades ei nõudnud Vatikan Laterani lepingule
mitte rahvusvahelist garantiid ja lepingus on öeldus
et kõik lahkarvamised lepingu tõlgitsemisel õienda-
takse Itaalia ja Vatikani vahel sõbralikul viisil
Kõige paremad õnnesoowid
uueks aastaks.
G. A. Tõnissonilt
6) võimata, kuid meie ei tohtivat endid Läti ja
Leeduga mässida. Just see, mida Teie "maaliidust"
jutustate.
Lätlasi tuleks sõbralikkudes aga kindlates kätes
hoida. Nad tunnevad meie ülekaalu ja saavad seda
iga sammu peal ka võõraste poolt tunda. Nad
vist
lubavad palju ja neite antakse vähe, sõjariistugi vaewalt
viie miljoni eest. Tarvis siiski, et nad meites tunneks
tugevat sõpra ja mitte valitsejat. Leedulased on
raskemad seedida (Waldemar tuli tagasi) aga ka neid
ei tohi käest lasta libiseda. Kes läheb Poola
saadikuks? Walige kõra ja kaval mees aga mitte
intrigan. Pind on seal libe...
Roma tahan kohe sõita, niipea kui
sõjariistade asi nöödas. Teie paberit on aga kohe
tarvis. Kuna Teie vist niipea Tallinnast välja
ei pääse tuleks ehk minul korraks ka Londoni
sõita et Kopvillemiga mõnda asja, iseäranis vahe-
korda Prantsuse saatkonnaga korraldada - Kui aga
siiski loodate välja tulla jätaksin selle sõidu
heameelega tegemata, sest tööd on tõesti palju
ja aega vähe.
Colonel Luik ei ole ikka veel tulnud.
sõjariistu vaatamas.
Tervitades CRT
Läkitame Teile Jõulu ja
Uusaasta puhul õilsaid tervitu-
si ja parimaid õnnesoove Teie
alatiseks eduks
Ühtlasi palume vastu
võtta meie suurima tänu Teie
poolt meile osutatud meel-
diva tähelepanu eest möödu-
val aastal
J. Puhk & Pojad
Itaaliast  sadeti kongressile senaator  Kr. Sforzat
Kel aga nähtavasti mitte võimalik polnud
ilmuda. Koosolekul asus tuhandepealise rahva-
hulga ees kes Viini kontsertsaali määratut huulk
saali täitis endine Austria riigikantsler Seipel.
Pika rohelise laua taga mis kõikide osavõtjate
riikide lippudega ehitud, võtsid aset delegatsioonide
juhatajad ka tähestiku korras, ette kandsid oma
tervitusi ja soowiavaldusi.
Sõna anti ka saalis
viibivale A. Kerenskile, kes kongressile õnne
soovis isiklikult ja väljamaal viibiva Wene demo-
kraatia nimel. Tormiliste kiiduavalduste osaliseks
sai paneuroopa mõtte algataja Dr. Coudenhove
Kalergi, kes pidas kangressi programmi kõne.
Coudenhove kõnele järgnesid teisel päeval Nicola
Politise hiilgav ettekanne Paneuroopa ja Rahvaste
liidu koostööst ja endise saksa riigikantsleri
Dr. Wirthi vaimustav kõne Saksa-Prantsuse
lepitusest ja tulevasest koostööst Paneuroopa
ülesehitamiseks Dr. Wirtsi ja Loebe kõnedele
vastamiseks sõitis kongressi lõpupäevaks, 6. oktoobriks
Viini Prantsuse valitsuse eridelegaat senaator
Dubost kes kinnitas et Prantsus on Saksa
hüüdu kuulnud ja on valmis temaga ühes
soovitavad et Inglise, Prantsuse ja Saksa kokku
lepiksid Wene ja Ida-Europa ründa suhtes.
Vägise ei sa aga kedagi õndsaks teha. Kokku
heitma peavad need kellel on peale arusaamise
oma huvidest ka küllalt euroopalikku romantikat
lõpulikult siis kui üksikute maade
Korraldatud
Kokku tuleb
kuu jooksul) ja Uniooni kesknõukogu
mis koosneks rahvusliste komiteede esimeestest.
Kesknõukogu esimene koosolek peetakse
arvatavasti Genfis tuleval kevadel.
Kongressi juhatuse poolt avaldatud soovile et
Rahvastelida sekretäridest asutataks Euroopa büroo
kellega Paneuroopa Uniooni juhatus lähemat kontakti
peaks vastas Rahvasteliidu peaekretäär et Euroopa
büroo kohe Genfis saab asutatud. Kultuurlise
koostöö komisjon astub lähe-
koostöö instituudiga. Lõpulikult asutatakse aga
kõik komisjanid ja Uniooni täidesaatev nõukogu
siis kui rahvuslikud paneuroopa komitee juba
asutatud ja Uniooni Kesknõukogu oma esimese
ametlikukoos oleku Genfis ära pidanud. Kõikide
delegatsioonide juhatajate poolt kirutati
kõlab
alla manifest mis järgmiselt:
Prof. Ants Piip
Eesti vabariigi välisministri kohusetäitja
Pariis 24. oktobril 1919.
Armas minister ja sõber,
Sain Teie kirja 11. skp. mis kapten Lepp kätte tõi
Ühe hulga aja täielikku teadmatust oli seda muidugi väga ja väga
huvitav lugeda. Kuid ma pean kohe kaebama et sellest peale
jälle endiselt teadmatuses olen kõige kohta mis kodus täht-
samat sündinud ehk sündida võis Ma korjan ajalehtedesse
sattunud raasukesi ja püüan nende järele omale täieliku-
mat pilti konstruerida, isegi selle põhjal võõrastele
seletusi anda mis aga mitte kerge asi ei ole - Wäga
aruldased telegrammid mis Tallinnast tulevad, ei vasta küsi-
muste peale ehk kui vastavad siis suure hiljaks-
poolikult ja
jäämisega. Ma ei tea näituseks täna õhtuni veel mitte:
1) Kas Balti konverentsil otsustatud komisjonid
kokku astunud või mitte ja kas rahu läbirääkimised
homme bolshewikidega algavad või ei?
2) Missugune on meie vahekord Lätimaaga, kas
militär-konventsion ühes kokkuleppega territoriumi
küsimuses alla kirjutatud, nagu Chicago Tribune
teatab ja kui miks lastakse siis Prantsuse,
Inglise ja Amerika lehti kirjutada, et eestlased Lätile
ka midagi ja nii istume meie siin ja kurdame
oma Walitsuste üle, kes nii tugevalt vaikivad. Järel-
dada võib sellest palju aga mitte head. Seisukord läheb
Marie sowip sule paliu
höne ja önistusd sinu
sünipäwaks anaks
Jumal sule hönistust
wel kauwa elada ja
oma lapsu keigi kasata
ja minu kalid ja
Armsad lapsed Jumala
hönistus olgu teie
keigitega ja kalisidd
rahu terwitan teid
keigi südamelikult
Minu weikest Karlid
ja minu kalis poeg
Oma Apikasaka
seda sowip sinu ema
keigest sütamesd
Viinis, 7. oktobril 1926.
Esimene Paneuroopa Kongress
lõppes ametlikult eila resolutsioonide ja kongressi
manifesti ettelugemisega Viini kontsertmajas tege-
peale lühikese
likult aga täna 7.oktobril juhatuse
juhataja Dr. Coudenhove-Kalergi juures
Kongressile oli ilmunud esitaja Austriast
kelle valitsuse nimel kongressi tervitas kantsler
Renner, Saksast (riigipäeva president Loebe)
Prantsusmaalt, kelle paneuroopa komitee esitas
kirjanik Delaisi, prantsuse valitsuse aga saadik
Beaumarchais ja endine minister senaator
Dubost. Belgiast kelle ametlikud esitajad
Hollandist
olid Belgia saadik Viinis ja Dr. van der
Lõunaslaaviast, Bulgaariast, Ungarist
Poolast, Tshekoslovakkiast, Lätist, Eestist,
Soomest, Daanist, Luksemburgist (Inglise pool-
ametliku esitajana võttis kongressist väga aktiivselt
dr. Watts
osa välisministeeriumi ametnik Põhja-Ameerika
(koostöö gruppest Mr. Frederik Allen.*)
ja nende hulgas oli elutarku riigimehi vanameelse
ilmavaatega, soovitasid terasemalt kuulata
neid hüüdeid millega sõtta läksid seni rõhutud
uuele
rahvad ja mitte vastu panna ajavoolule, mis
nõuab nende rahvaste elluärkamist. Warsti
ütlesid nemad, tuleb aeg kus need rahvad hakkavad
ise otsima koostööd, ühinemist oma vahel, uue
Rahvasteliidu kaitse all. Nii sündiski üks
Wilsoni "Käskudest" - rahvaste enesemääramise
õigus - mis on puht tundeline ja millele
põhjendasid Balti ja teised uued riigid oma
iseseisvuse õigust. Mis oleks Rahvasteliit
ilma "romantikata" oma täiskogude meele-
oluta, riikide esitajate isikliku usalduseta?
Haagi kohuski pole mõeldav kui tema
liikmetel puuduks selle maa ja mandri tunne
kelle asju nemad otsustavad. Lääne Euroopas
võisime möödnud aastal tähele panna just
suurt meeleolu ja tunnete tõusu kokkuleppe
ja liitumise hea, teadus, majandus ja
kirjandus näitasid sellele meeleolule sisu
ja sihi. Ida-Euroopa ootab oma liikumist
Tema vastased kõnelevad juba Leedu sündmuste
puhul Balti Balkanist, heatahtlikud sõbrad
organisatsioonid. Kogu ilma pankiiride konverents
Londonis ja Rahvusvaheline Kaubanduskoda Pariisis
pöörasid möödunud aasta lõpul esimest korda
riikide valitsuste ja avaliku arvamise poole
üleskutsetega Euroopa raha stabiliseerimise, tollide
ja piiritakistuste kõrvaldamiseks. Nõuti ka et
majanduselt tugevad riigid appi tuleksid
nõrgematele ja noortele riikidele. Samas suunas
tegutseb Rahvasteliidu rahanduskomitee liidu
nõukogu valve all. See asutus ongi juba üks
tähtsamaid Genfi liidus ja tema heatahlik vastu-
tulek Eesti Vabariigile tiivustab ka meie lootusi
Kindla raha ja majandusprogrammi saamiseks
Genfi rahanduskomitee poolt tagatud laenud ei
mitte üksi ainelist abi vaid ka suurt
moraalset tuge väikerahvastele tema poolt nõutud
reformid ja järelvalve on toetuseks valitsustele
tarvilikkude tervenduste läbiviimiseks. Kui
Üld-Ameerika liidus Genfi tingimistega, siis on
selge et viimase metoodid on humaansemad, nad
on euroopalikud.
Mai kuus tuleb Genfis kokku rahvusvaheline
majanduskonverents. Riigi sellelt imesid ei maksa
oodata, võib ometi loota et tema tagajärjed
saavad olema tähtsamad Genua konverentsist 1922. aastal
Eespool nimetatud kartellid, laienenud kaubalepingute
märksa
võrk, nelja aasta jooksul paranenud Euroopa
riikide rahandu loovad sootu uued eeltingimised
konverentsi kordaminekuks. Selle eeskava peab
olema paremise ettevalmistatud kui Genuas, kuhu
Rahvasteliidu sekretariaat said abijõuna juurde
oli kustutud, konverentsi juhataja on kinnitatud
ja võib tema juba nüüd kontakti astuda riikide
valitsustega, kellele seisukoha võtmiseks juba rikkalik
materjaal kätte saadetud. Konverents läheb korda kui
Prantsuse, Inglismaa ja Saksa püsivad ühelmeelel et
kindlustada Euroopa rahu organiseerida meie mandri
majandust, luua majanduslist Euroopa liitu.
Solidaarne ja demokraatline Üld-Euroopa leiab
siis ka koostöö vormi suure Ameerika liiduga.
Kõik mis öeldud, käib eeskätt Lääne-Euroopa
kohta. Ida-Euroopas, kuhu meie kuulume, on
pilt kahjuks teine. Peale Saksa-Poola-5 Tsheko-
lepingu
slovaakia vahekohtu ja teoksil oleva Eesti-Läti
tolliliidu lepingu pole möödunud aastal selle mandri
osas olnud suuremat sündmust, mis Euroopa rahule
ja koostööle oleks uueks kindlustuseks. Aga vast ehk
siiski: Kolme Balti riigi - Soome, Eesti ja Läti
üksmeelne seisukoht nõndanimetud Vene tagatis-
lepingu suhtes. Moskval pole mitte korda läinud
oma asutuse eest ega soovi teda toetata. Siis peaks,
aga ettewõtte likviderima kui see võimalik. Aga
kui tema kohustusi oma peale võtnud?
kohused minu peale pandud. Minule jatkub käsust
telegrafi teel kuid ka Italia valitsus peab sellest teada
saama ja selleks on vähemalt väikene kiri vaja.
Seda mul ei ole. Ma loen ajalehest, Wirgo hakkavat
kord Esturi juhatajaks kord sõitvat ta välja saadi-
kuks Skandinaaviasse. Paari päeva eest küsti minult
kes meie saadik Stockholmis? Pidin vastama - mina
ei tea! Niisama ei tea mina, kas Ed. Wilde
ja Martna tõesti Berlini sõitnud ja seal Balti
maade konverentsi peavad, nagu "Temps" kirjutab.
Teie teatate omas kirjas, meie kredidid olevat
kinnitatud. Aga minul on kiri välisministeeriumist
septembri kuust, mis teatab, ministseeriumil ei olevat
minu eelarvet ja sellepärast võimata krediti
kinnitada? Ma palun, saatke minule siis kinni-
tatud eelarve.
6) Mikspärast Tõnisson Amerikasse ei sõida?
Armas minister mina mõistan, et Teil
julge
seal palju tegemist ja ei sugugi nõuda et
Teie iga asja peale vastaksite. Aga välisministeriumi
Kantseleid ei vabanda see mitte.
majanduslisi ja kultuurilisi sidemed, mis ühendand
Inglismaad ja Wenemaad muu Euroopaga. Nende
maakeral arvesse võttes, jääb aga nende
riikide eneste otsustada, kui lähedalt nad
endid tulevase Euroopa riikide liiduga tahavad
ühendada. Majandusline komisjon esitas
sooviavalduse, et kõikde riikide rahanduse
süsteem kulla alusele tagasi viidaks, et riigid
kelle rahandus juba niikaugele jõudnud, teisi
selles püüdmises aitaks ja et Rahvasteliidu
poolt kokkukutsutaval rahvusvahelisel
majaduskonverentsil korraldataks osaline
Euroopa majanduskonverents Europa majanduse
korraldamiseks (ja üldkonverentsi paremaks
kordaminekuks). Otsustati asutada alaline
Paneuroopa majanduskomitee, kelle algataja
büroo mis koosseb Saksa, Prantsuse ja
Belgia esitajaist (Dr. Wolff, Delaisi ja van
der Shinst), valis oma asukohaks Brüsseli.
See komitee mis lähedamat kontakti peab
astuma Rahvasteliidu sekretariaadiga,
organiseeritakse
5).
Kõigest hoolimata ei ole mina mitte pessimist-
Mina usun et kõikide palgatud koerte haukumise
peale vaatamata Balti liit võib toime tulla kui
meie asja käest ei lase kukkuda - See on Eesti
iseseisvuse alus meie diplomatia suurem võit ja
uhkus. Hr. Poska ettepanenud, nagu neid omas
kirjas formulerite on täiesti õiged ja kaugemale
sellest ei tohi meie minna. Esimest osa meie
Liidus ei või mingi hinna eest Soomele anda
üksikute
sest et tema politik on isikute mitte rahva
politik olnud ja meie ei tea, mis sellest homme
saab. Soomet saab taltsaks teha kui meie midagi
ruttu realiserime. Ja siis tuleb Poola kohe järele.
Balti liit on ära ehmatanud Wenelased ja nende
"sõbrad" Euroopas. Meie uue lehe "Nouvelles de
Midi" peale käib Safonov välisministeeriumis
kaebamas ja küsimas kas see uue Liidu heale-
kandja. Kuid seda parem. Propagandat tuleb
nüüd ägedalt ja suurelt ajada, et public
harjuks uue kogujõu ulatust hindama-
wastaste wiimase aja taktika on Liidust üksikuid
liikmeid lahti kiskuda ja pea attaque on meie
wastu sihitud. Siin katsutakse mulle viimasel
ajal seletada, Eesti iseseisvus ei olevat mitte
29/X 31
Palju õnne hõbepulmadeks
Kuhlbergid
fashistide kokkupõrked suure kirikliku
erakonnaga ei paistnud sugugi sarnasteks läbirääki-
misteks julgustama ja kestis mitu aastat enne kui
sedavõrd
vahekord kiriku ja riigivõimu vahel muutus sõbra-
likuks et kirik igalpool fashismi hakkas
ülistama. Itaalia diktaator vajas väga kiriku
toetust oma kodus ja välisriikides ja tegi Vatikanile
ettepaneku kõiki tüliküsimusi ühel hoobil lõpe-
tada. Paar aastat kestsid salajased läbirääkimised
mille saavutus oli 11. veebruaril allakirjutatud
lepingud. Peale üldise poliitilise lepingu kirjutati
usu ja
võtab oma peale kohustuse karistada kirikuteotuse
kui ka üldse süütegusid mis on lubamatud
Roomas kui paavsti peakiriku linnas Riiklik
laulatus ja abielu lahutus peavad olema ühe-
väärilised tsiviil toimingutega. Riik võtab ka oma
peale kohustuse usuõpetust alg ja keskkoolides
Kas Laterani lepingute järele Kirik või riik
ehk õigem kirik või Mussolini rohkem võitnud selle
kohta lähevad arvamised lahku asjaosaliste eneste
lepingut oli ometi tarwis teha seni muud maksu
abinõu ei ole teada. Mina kauplesin Association
linière poolt pakkumise välja, mis on kasulik,
kaugelt kasulikum kui lätlased ja leedulased vastu võtnud.
sain vastuse kaubandusministrilt: Tingimise
vastuvõtmata punkt. Aga ütelge siis, missugused
tingmised on vastuvõetavad? Ja kas Kaubanduministril
ja tankid
oli teada et linade eest suurtükid tulevad ja et
neid meil vaja on? Kui nüüd veel meelde tuletate
et mina mitte ei tea, kas Teie seal bolshevikitega
rahu teete või mitte küll aga arvan, et kiire
rahutegemine Frochii otsuse peale võiks mõjuda,
siis mõistate muidugi, missuguses meeleolus tuleb
4) Wm. Poska telegramm oktobri algul
teates mulle juba 15. julil tehtud otsus Société
maritime franco-estonienne eesti kroonu ette-
võtteks tunnistada ja meie liikmemaksud (50.000 fr.)
Delegatsioni summadest välja maksta. Sellest peaks
ometi järeldama, et Eesti kroonu asutus midagi
peab tegema kui tema kord asutatud. Küsisin kas
võib Société'le anda 50 tuhendelist avanci
ja walitsuse nimel garantii tegevuse alustuseks?
Mitmekordse pärimise peale ei mingit wastust.
Peaks järeldama: Eesti kroonu ei vastuta
neid riikisid sundida ehk ära meelitada lahti ütlema
oma õigustest ja kohustest Rahvasteliidus, nad pole
mitte taganenud vahekohtu põhimõttest, olles
veendunud et ilma selleta on iga leping tugevamaga
otskohene alistumine. Korda läks Moskva võte
Leedus ja viis selle maa riigipöördeni, mille tähendus
aga selle toimepanijatele enestele veel selge pole,
Moskva Kommunismi Leedu nähtavasti ei soovi, aga
ka mitte leppimist Poolaga ja koostööd Balti
riikidega. Nimetades senist Balti riikide koos-
tööd põlglikult tunnete poliitikaks ja romanti-
kaks tahaksid tänapäeva Leedu juhid ometi et
teised Leedut üles otsiksid ja armastaksid tema
enda pärast. Usume et Leedule kõige vähem
sünnib eitada tunnete osa rahvaste vahe-
korda. Leedu riiki on tänepäevani hoidnud
just teiste riikide, suurte ja väikeste õrnus
tunne varandusliselt ja kultuurliselt vaese
väikerahva vastu, kellele tuleb aega anda
kasvamiseks ja arenemiseks.
Vassailles lepingu autorite vahel olid
1918. aastal suured vaidused. Ühed arvasid et
raske sõja järel, mis paljude miljanite elu
Ja lugemata miljardite raha maksnud, pole mitte
õige killustada Euroopat kümneteks riigikesteks
õelaks sellepoolest et ka Balti Liidu vastased praegu
Kõik oma jõud ja iseäranis meie vaikimise selleks
ära kasutavad et seda liitu surmata. Lugega ainult
näituseks tänast "Temps" juhtkirja, mis saadan siin
juures! Muidugi ei usu Teie ega mina, et inglased
ehk ameriklased meie pärast nutaksid kui oma liiduga
äpardame. Põhja naaber Soome, ruttab Entente'i ees
tõendama et tema bolshewikitega ei kauple ja Wene
"Temps" meestele muidugi uut hoogu ja sellest tänane
juhtkiri. Sõber E. kes Mannerheimi pidusöögil
oli, jutustas "valge kindral" tegevat siin kõvasti
tööd Holsti wastu...
3) Eks ole selge, et meil sõjariistu vaja ja
kiiresti vaja et kõikide  tuleva olevate ja tulevate
ohtude vastu valmis olla? Ja eks ole walitsus, eraldi
just Sõja ministeerium minule käsu andnud kõik teha,
et sõjariistad teele läheksid? Aga eks olnud walitsusel
ka teada et sõjariistu Prautsusmaalt ei saa muidu,
kui oleme ütelnud kuidas neid tahame tasuda!
Nüüd on kaks nädalat möödas, kui pöörasime sõjaisanda
marechal Fochi poole ja kolme-minutilise jutuajamise
järele andis tema telefoni teel käsu kõigile poole
laiali minu palvet kohe täitma hakata. Leping
Prantsuse valitsusega ei tasin tohtinud takistada
sõjariistade kogumist ja valmispanekut, kuid seda
Minu kalis poiakea seda
sowin mina omasd
puhtasd südamesd ja
Armasdaiasd südamest
Mud kinkitusd ei ole
Kui Jumala önistust
sule sowida se on keige
ülem warantus kuita
olete terwed keik mo
lapsed nüid on paliu
haikusi nüd on suret
Külmad ja aigusi anaks
Jumal teile terwisd
et keik terwed oleksite
Minu kalid lapsed
24. Vebruar 1929 a.
Minnu südamesd kalis
poiake sowin sule höne
süni päwaksw 46 Astal
Anaks sur Jumal sule
terwisd ja jöudu welkaua
kauwa elada tarkusd ja
Möistusd seda sürd ja
rasked tenistusd ülewal
pidata oh sur Jumal olgu
sule hisearmuline ja
Aitku sünd seal kaugel
wöeral mal ja olgu sule
Armuline Isand
önistaku sind ja hoitku
sünd ja kaisku sünd ja
ja lasku oma pale paista
sünu peale olgu sule
armuline amen
11. veebruaril kirjutasid Vatikani riigisekretär ja Itaalia
diktaator Mussolini  alla lepingule mis läheb
Mk Laterani
"Rooma pakti" nime all diplomaatlisse ajalukku.
Kuna meie ja ta teiste protestandiusuliste maade
ajakirjandus seda sündmust väga pealiskaudselt
komenteeris kirjutavad katolike maade aja-
lehed sellest juba kaks kuud vahetpidamata
Nagu teada on Rooma pakti sisu lühidalt see
et Itaalia tunnustas paavsti linna Vatikani
oma ette riigiks kelle suveräänne valitseja on
paavst. Itaalia maksab paavstile kahjutasu
1 miljard 700 miljoni liiri nende varanduste eest
mis Itaalia kuningriik vallutas 58 aasta eest
paavsti linna Rooma püha aujärjelt
ära võtnud. On küll õige et juba siis pakkus
uus Itaalia paavstile kahjutasu ja suveräänset
õigust Vatikani kirikute ja paleede peale
paavst aga lükkas siis ettepaneku uhkelt
tagasi ja kuulutas end Itaalia vangiks kuigi
vaikides vastu võttes temale pakutud varanduste kasutamise
sõnadelt asuma tegudele et luua
uut Euroopa südametunnistust. Juhataja
Coudenhove kinnitas kongressi nimel et sel
päeval kui Saksa ja Prantsuse ilma taga-
mõtteta nõuavad Euroopa ühinemist Paneuroopa
seab tõeasjaks. Kongressi meeleolu tõusis oma
demokraatliku
haripunkti kui Saksa ja Prantsuse üliõpilas-
Luchaire peale vaimukate ja südamlikkude kõnede
meele
üksteisele kaela langesid. Sellele järgnes
avalduste seltsis Poola üliõpilaste
esitaja Vladislav Landan. Kongressi lõpetas
peale Briti esitaja Watts'i kõne Bronislav
Huberman oma viiulisoologa.
Kongressil vastuvõetud resolutsioonid
töötati välja komisjonides kuhu kõikide
maade esitajad kutsuti, tegelikult koosnesid
aga komisjonid suuremate riikide delegaati-
dest kes rohkemal arvul oli ilmunud.
Politiline komisjon toonitas oma resolutsioonis
et Paneuroopa küsimuse otsustamisel tuleb
arvesse võtta tihedaid geograafilisi, ajaloolisi
Eurooplased!
Euroopa südametunnistus on ärkanud! Esimene
paneuroopa kongress on avaldanud meie maailma
osa tahtmise ühinemiseks.
tulime
Meie kokku eurooplaste vennasvaenu
lõpetamiseks Euroopa rahvaste polittilise, majandus
lise ja rahvuslise vaenu mahamatmiseks, et
selle asemele seada vabade rahvaste rahulikku
kooitööd
Mere tulime kokku et Euroopa piire mis
on takistuseks rahule ja majanduslisele edule
kõrvaldada ja nägemataks teha. Et sõdade asemele
ühingut viha ja rõhumise asemele rahvuste
ühesuguseid õigusi.
Selle suure Euroope eluküsimustes ees kaasa
Kõik erakondade, rahvuste ja usutunnistuste
vahed; aga ka vastolu üksik küsimustes peavad
saama tagasilükatud et kõike jõudu anda ühe
suure ja üldise eesmärgi teenistusse.
See programm üksi peastab Euroopa
politlisee ja majanduslise kokkuvarisemise eest,
No. 272. Band I
Raekulla moisast
Jakop Koldin laste
nimme peale on Weike Maarja
Kihhelkonna kohtusse hoida antud 4 rubla - koppikat,
kirjuta - nelli
rubla
koppikat höbbe rahha, mis ette
igga aastal 10 Septembris sadik arwada nelli
rubla saea pealt intressid sawad arwatud ehk wälja maksetud.
Weike Maarja kihhelkonna kohhus
28mal Märtsi kuu päwal 1875mal aastal.
Kihhelkonna kohto peawannem.
tulnud 4mal Junil 1872.
3 39
No 117
Armsad
Kohto Herrad!
Teie kirja peale 6. mail s. k. selle
lesse, Madlena Tambergi pärrast
sate Teie siin sedda sowitud
ristmissse tähte, kustemmal