Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
1. Algorganisatsiooni sekretäri valimine
Otsustati moodustada algorganisatsoni
Vatla AIK kommunistlikest noortest.
sõna võttis ELKNÜ Lihula RR. töötaja
sm Hein kes rääkis komsomoli algorgani.
satsiooni ülesannetest mainides just eriti
seda, et peamiseks ülesandeks koolis komso-
moli algorganisatsioonil on, võidelda õppe-
edukuse eest koolis ja olla klassis eeskujuks.
teistele õpilastele
Otsustati valida algorganisatsiooni
sekretär ja asetäitja, selleks esitati järgmised
kandidaadid sm-d Kreim Alaimo ja ase-
täitjaks, Ehasalu, Kaljo.
Häältelugija lugenud hääled, selgus
järgmist: Häälteenamusega valitud
sekretäriks sm. Krum Alaimo ja
asetäitjaks, kes täiendavalt oli kantud bül-
letäänile sm. Raudkivi Vambola.
Koosolek lõppes 18.40
Koosoleku juhataja, M. Krum
protokollija V. Soomela
Protokoll nr. l.
ELKNÜ Vatla AIK õpilaste algorgani-
satsiooni üldkoosoleku otsus häälte-
lugemis komisjoni kohta.
"18 jaan. 1951. a.
Kuulati: üldkoosoleku otsust häälte-
Otsustati: valida häältelugija
sm Raudkivi Vambola
Häältelugeja
V Raudkivi
On abistatud tähtpäevade läbiviimist. On organiseeri-
tud ka lahtisi koosolekuid ja vesteltud komsomoliea-
liste õpilastega ja pioneeridega. Seinalehe töö eest
on pandud vastutavaks õpilane Ehasalu, kuid
Ehasalu ei ole selleks midagi teinud, et organise-
rida ja teha selgitus tööd õpilaste hulgas seina-
lehe artiklite kirjutamisel.
Puudusid meie töös on veel palju peaaegu üldse
pole me töötanud pioneeridega.
Ka pole koostanud tööplaani ega andnud kong-
reetseid ülesandeid kommunistlikele noortele ega pea-
neeridele ning õpilastele ka esineb sunnis selliseid
asju nagu halb ettevalmistus tundideks etteütle-
mine ja maha kirjutamine.
Siis õpilaste poolt mitteaustav suhtumine
õpetajate suhtes. Koolis pole kirjandusringi ega korraldata
kirjandusõhtuid. Koolis pole harjutatud lugema õpi-
lasi ajalehti ega vesteldud poliitilistest küsimustest.
Ringidest töötavad näitering, rahvatantsu ring. Siis
kehakultuuri kollektiiv, male-kabe sekstsioonid.
Sm. Raudkivi tegi ettepaneku võtta salajase hääletamise nii
kirja sm. Kreim, Maimu. Teiseks tehti ettepanek võtta valimisnime
kirja M. Soomela. Rohkem kandidaate ei esitatud.
Sm. Ehasalu tegi ettepaneku valida häältelugejaks sm. Rau-
kivi, kes võeti ühel häälel vastu.
Sm. Raudkivi lugenud ette valimistulemused, selgus et dele
gaadiks oli valitud sm. Kreim.
Sm. Hein rääkis kommunistlike noorte ülesannetest. Ta selgi
kuidas juhtida algorganisatsiooni tööd ja tegevust.
Koosolekujuhataja
Protokollija: N. Soomela
Protokoll Nr. 2.
ELKNÜ Valla. MK õpilast algorganisatsiooni üldkoos-
oleku häältelugeja protokoll valimiste tulemuste kohta.
rajooni konverentsi delegaadi valimistel.
Üldse võttis osa ÜLKNÜ liikmeid 4
Bülletääne salajaseks hääletamiseks välja antud 4
Hääletamiskasti avamisel oli bülletääne -
Häältelugeja tunnistas kehtivaks 4 bülletääni
Häältelugeja tunnistas kehtetuks - bülletääni (järg-
mistel põhjustel)........................................
Salajase hääletamise nimekirja olid kantud järg-
mised seltsimehed
1. Kreim Maimu
2. Soomela Viljan
Häältelugemisel selgused järgmised salajase hääletamise
1. Krum Maimu poolt 3 vastu 1
2. Toomela Viljan poolt 1 vastu 3
Salajase hääletamise bülletaanidele olid täiendavalt
kantud:
1. poolt
2. poolt
Häälteenamusega on valitud seega Vatla MK õpilas
algorganisatsiooni poolt rajooni konverentsi delegaadiks
järgmised seltsimehed:
1. Krum Maimu
Häältelugeja: V. Randkivi
ELKNÜ Vatla MK õpilaste algorganisatsiooni üld-
koosolekust 6. vabruaril 1951. a. algusega kell 16.50.
Koosolekust võttis osa liikmeid. 4
1. Algorganisatsiooni liikmete üldkoosoleku päeva
kindlaksmääramine.
2. Tööplaani koostamine.
Algorganisatsiooni liikmete 1. koosolek otsustati mää-
rata esimesel teisipäeval kuu algul. Teine koosolek
aga viimasel teisipäeval kuu lõpus.
Tööplaani otsustati võtta järgmised teemad:
1) Algorganisatsiooni liikmete õppeedukuse tõstmine,
2) Distsipliini parandamise küsimus. 3) Kuidas abistame
valimiste läbiviimist. 4) Algorganisatsiooni laiendamise
küsimus. 5) Kuidas abistame seinalehe väljaandmist
Koosolek lõppes: 17.50
Algorganisatsiooni sekretär:
M. Kuim.
et Johannes Asberg, kes nüüd Hans
Kütbergi poolest isa kombel kaswatud,
tarwilikult koolitud ja täie healiseks kaswa
tud peab saama ja Johannes Asberg peab
oma kasuisa ja ema poea kombel nende
wanaduses aitamama oma jõudumööda
aitama. - aga Johannes Asberg jääb
ka Hans Kütbergi ainus päria. -
Täie kogu nimel:
Tallitaja: J.Kirnmann.
Abimees: K. Wildmaus.
Hans Kruse
Kirjutaja: JLubi.
Sel 10mal Weebruari kp. 1886.
Olid Jäneda kogukonna wolimed koos
nõupidamas.
Tallitaja paniwolikogule ette: et magasis
peale 60 Tsetwerti wanu rukkid sees on ja
nõudis wolikogu poolest otsust kas rukkid
saab ära müüdud wõi saab ümber
wahetud.
Wolimehed tegid otsuseks et wanad rukkid
saawad magasist peremeeste kätte wälja
antud ja maksawad uued rukkid sisse, aga
ilma kasudata; - iga perepeale 4 Tsetwerik
rukkid.
Wolimehed: Kustas Blumthal. +++
Kustas Hüüs. +++
Tõnis Kullisson XXX
Jüri Mussak. +++
Mihkel Rammu. +++
Joosep Lutter. +++
Tallitaja: J. Kirnmann.
Sel 24 Märtsi kp. 1886.
I Olid Jäneda kogukonna wolimehed
olid koos ja tallitaja pani wolikogule ette et
kogukonna liige Leeno Saalmann waimuhai
gusse jäänud ja wolimehed tehku otsust, kuidas
teda kogukonna poolest ülesse pidada. -
Wolimehed tegid otsuseks: Leeno Saalmann
saab Tallinna Waimuhaigete majasse
walla kulupeale pandud, kunni haigus
II Et Leeno Saalmannil 5e aastane tüttar kellel
muid aitajad; ega hoole kandjat ei ole kui
wald; siis arwasid wolimehed lapse kaswatamiseks
3 rubla kuus, ja tallitaja hooleks jääb lapsele,
kaswatamise kohta kuulata.
III. Pani tallitaja wolikogule ette et tema kaks
aa kord aastas walla raha intressi wälja
toomise pärast Tallinnas käib.
Wolikogu lubas Tallitajale 3 rubla aastas
Tallinnas käimise raha.
Wolimehed: Kustas Hüüs. +++
Kustas Blumthal. XXX
Joosep Lutter. XXX
Jakob Rajassaar. +++
Kirjutaja: J.Lubi
5mal Oktobri kp. 1887 a.
Olid Jäneda-Lehtmetsa kogukonna
wolimehed tallitaja juhatuse all koos
1887 a. kogukonna maksude üle aru tegemas
maksta on hingede pealt 1887 aastal järgmised
maksud:
1. Nekruti wiimise kulu. - " - 9 Rbl.
2) Wallakirjutaja palka - " - 96. "
3. Koolmeistri palka. - " - 60. "
5. Kooliwanema palka. -" - 5 " 30.
Summa. 246 Rbl. 34 Kop.
Kogukonnas 283 maksjad hinge
kelle peale ülemal nimetud maksud
maksta arwatud ja peab sedamööda
maksma
igaüks maksja hing 88 kop. jääb tulewa
1888 a. ette 270 kopikud.
II Pani tallitaja wolikogule ette: et kaks
inimest wallas juure tulnud kes walla
poolest abi ja armu paluwad:
Lamberg kes wanadusest nõrk.
Wolimehed tegid otsuseks: Waimuhaige
saab 18 Tsekwerik rukkid ja Mari
Lamberg saab 12 Tsetwerik rukkidaastas. -
III Pani tallitaja ette et tema kahe aasta
eest ühel pühapääw suure trummi
mis postmaantee peal sisse kukkunud
palgatud Läänemaa meestega uuesti
teinud maksnud tegijatele palka 4 Rubla
Wolimehed tegid otsuseks: et se raha walla
kassast wõib tallitaja wõtta. -
abikoolmeister.
Hans Kiitwell kas, kes kaks aastad abimeister olnud
enam selle palgaga tagasi ei tule.
Wolikogu tegi otsuks. et nemad abikoolmeistri
palgale 5 rubla palga lisaks annawad.
Wolimehed: Hans Toomberg. +++
Mart Kirspu. XXX
Kustas Hüüs. Mühlberg. +++
Jüri Mussat. +++
Gustas Hüüs +++
Joosep. Lutter. +++
Tallitaja: J. Kirnmann,
ja minna perrin et tallitaja pannab abbikoolmeistri palg ueste
wollimeestele ette.
A. von Benkendorff
Mart Kirspu on naisemees kolme lapsega;
naine ja lapsed elawad.
Se protokoll saab auustatud Ambla
kihelkonna kohtu kätte saadetud.
Alla kirjutanud:
Tallitaja: K. Wildmaus
Abimehed.
Abimehe asemel. Kohtuwanem: K. Hüüs.
4 Mai kp. 1889. a
Olid Jäneda kogukonna wolimehed koos
ja tallitaja pani wolikogule ette: et Johan
Preit, kes peale 30 aastad kogukonnast
wäljas elanud, nüüd wallast abi ja
armu palub: et ütleb ennast töötegemiseks
wana ja haiglane olema.
Kokkotulnud wolimehed tegid otsuseks:
saab temale siin jõudumööda tööd ja
ülespidamist antud; aga linnas elamiseks
ei sa mitte wallast abi ega ülespida-
mist antud.
Wolimehed: Tõnu Thomberg. +++
Mart Kirspu. +++
" Johan Müür. +++
" Kustas Mühlberg XXX
Hindrik Tiismann. +++
Hans Toomberg. +++
Tallitaja: K. Wildmaus.
Kirjutaja: J.Lubi.
Sel 18mal Oktobri kp. 1889. a.
Olid Jäneda-Lehtmetsa walla wolimehed koos
1889 a. walla maksud üle aru tegemas
Maksta on 1889. aastal järgmised maksud:
1 Nekruti wiimise kulu - 9 Rubla
2, Walla kirjutaja palka. -" - 96. "
3, Koolmeistri palka. -" - 60. "
4, Walla ammetnikute palka. - 74.
Summa 246 Rbl. 18 kop.
Kogukonnas on 305 maksjad hinge kelle
peale ülemal nimetud maksud, maksta
arwatud ja peab sedamööda igaüks maksja
hing 84 kop. maksma jääb teiseks aastaks
ette 110 kop.
II Pani tallitaja wolikogule ette: et Jaan
Kirspu kes ühe jalaga walla poolest enesele
armu leiba ja abi palub -
Wolikogu otsus: Robert Kirnmanni jäust, kes
18 Tsetwerik magasist rukkid saab, saab 4 6 Tsetwerik
maha wõetud ja selle eest Jaan Kirspule
magasist abi antud 8 Tsetwerik rukkid iga aasta
III Tallitaja pani wolikogule ette et kirjutajale
neli raha peab walla pealt juure makstud.
wolimehed tegid otsuseks, et iga maksja
hing maksab 2 kop. hinge pealt ülepea
6 Rbl. 10 kop.
IV. Pani tallitaja wolikogule ette et abikoolmeister
palka juure palub:
Wolikogu tegi otsuseks: 1889. a maksjad hinged
maksawad 305 hinge pealt iga hing maksab
2 kop. abikoolmeistri palga lisaks. -
ülepea 1889 a. walla maks hinge pealt
88 kop.
Wolimehed: Tõnu Toomberg XXX
Johan Müür XXX
Kustas Mühlberg XXX
Hindrik Walbe. +++
Jüri Porgmann. +++
Sel 14mal Septembri kp. 1885.
I. Olid Jäneda-Lehtmetsa kogukonna
volimehed koos ja tallitaja pani woli kogu
le ette, et auustatud Hakenrichtri kohtu
poolest on küsimine walla walitsusele saadatud
kas kogukond tahab Jäneda walla soldati
lese Ann Kääniku ette kes Tallinnas waeste
majas on 5 Rubla kuus senna ülespidamist
maksta, kui mitte peab wallawalitsus
hoolt kandma et An Käänik sealt saab ära
toodud.
II. Pani tallitaja ette: kas wana lese Mai Weichwald'ile
kes wana ja wõimetu, ja temal ka niisugusid
sugulaisi põle kes teda tahaksid toita, maga
sinist leiba anda ja kui palju kuu peale.
III. Pani tallitaja ette . et Mari Mänd wana
ja terwisest wilets et ennast toita ei jõua ja
walla abi tarwitab.
Wolimeeste otsus: Kogukonna poolest ei sa mitte
Ann Käänikule mitte Tallinna waeste majasse
II. Mai Weichwaldt saab aastas magasist abi
1 Tsetwert rukkid magasist 1 Tsetwert odre.
III. Mari Mänd saab 1 Tsetwert rukkid magast
aastas
Aleksander Tomson. +++
Madis Mathiesen. +++
Tõnis Kullisson +++
Jüri Mussat. XXX
Jüri Urbus +++
J.Lubi
Sel 8mal Octobri kp. 1885.
Ülemal nimetud pääwal olid Jäneda-Lehtmetsa
kogukonna wolimehed koos: kogukonna
pearaha 1885 aasta II poole kohta arwamas.
Kogukonnas on 397 pearaha maksjad
hinge iga hing maksab 1885 a aasta II poole
ette pearaha 84 kop. ülepea 397 hinge eest
tuleb maksta. -" - 333 Rubla 48 kop.
Nekruti wiimise kulu. -" - 9 "
Walla kirjutaja palka. -" - 96 "
Koolmeistri palka. -" - 59 "
Minewa aasta kaduma läinud. -"- 77 " - 03.
Walla ammetnikude palka ülepea 74. - 50.
Kooliwanema palka. -" - 5. " 30. "
Summa: 65 4Rubla 3 1 kop.
Kogukonnas on 277 pearaha maksjad
hinge, kellepeale ülemal nimetud maksud
igaüks maksja hing 2 Rubla 37 kop.
maksma. Jääb tulewa aastaks ette
2 Rubla 18 kop.
Wolimehed: Madis Mathiesen XXX
Aleksander Tomson. XXX
" Jakob Rajasaar. +++
" Jakob Oraw. +++
" Tõnis Kullisson. XXX
Jüri Massak. +++
Jüri Urbus. XXX
Kirjutaja " JLubi.
korjama.-
III Pani tallitaja wolimeeste kogule ette et soldat Hans
Pukspu ei jõua wigase terwikse pärast ennast toita.
Wolimeeste kogu andis soldat Hans Pukspule järgmise
tunnistuse
Jäneda kogukonna tallitaja ja wolimehed tunnistawad:
selle kirja läbi et selle sedeli ette näitja Hans Pukspu
tõesti pileti soldat ja niiwigase terwiksega et tema oma
pead toidetud ei saa ja enesele ülespidamist ei jõua
muretseda ja et tal ka niisugusid sugulaisi ei ole
kes teda tahaksid oma kulu peal toita ja temal
seda mööda luba on kroonu poolt waeste ja ilma
abita soldatitele lubatud abi raha (kolm) 3 Rubla
igas kuus saada.
Wolimehed: Hindrek Kõrgemägi +++
Madis Sarapu. +++
Kustas Kirspu. +++
Jaan Eismann. XXX
Ermann Mühlberg. +++
Tallitaja: Mihkel Rammu. +++
Sel 21sel Decembri k. p. 1879.
Olid Jäneda täis kogu tallitaja kutsumise peale
koos. Ja nimetud kogukonna liige Kustas Mühlberg kes
selle kogukonna waest last Jüri Robert Mühlberg'i juba
tema wiiendamast elu aastast saadik isa kombel kaswatanud
palus enesele täie kogu kääst tunnistust selle üle et tema
sel waesel lapsel isa asemel olnud.
Jäneda kogukonnas on hääle andjaid liikmeid peremehi
ja saadikuid summa 77 meest.
Neist olid kokku tulnud 42 ja nimelt:
peremehi: Andres Pent.
Hindrek Kõrgemägi
Tõnis Kullisson
Jaan Kirspu
Jakob Kirnmann.
Andres Steinberg
Hindek Tiismann
Gustas Wildmaus
Jaan Tomp.
Juhan Uint.
Jaan Asberg.
Mihkel Weichwaldt
Jaan Asberg
Juhan Tomberg.
Juhan Mühr.
Jaan Kirspu.
Jaan Kõrgemägi
Gustas Kirspu Kleberg.
Hans Birkwaldt
Ado Bergmann.
Anton Weberg.
Kaarel Kirnmann
Jüri Pukspu.
Juhan Lamberg.
Jaan Eismann
Hans Blumthal.
Mart Kirspu.
Need ollid Mart Luberg, Mart Sarrapu ja Jaan Einberg. -
Siis sai täiest koggust wallitsedud tallitajaks Wanatoa koha rentnik
Mihkel Rammu ja sai antud - " - 28 häält. -
Tallitaja abbiks sai Juhan Lamberg Laurimadikse koha rent. 36 hälega
" Kustas Wildmaus, Wanakubja koha rentn. 31. -
Peakohtumeheks sai wallitud Jõhwika kohha rentnik
Jakub Kirnmann sai antud - " - 47 - " -
Peakohtumehe abbiks, Jaan Kõrgemägi Wornitsa koha rent. 28 hälega
Hans Blumthal Otsa koha rentnik 26
Järgismeheks sai wallitud Jaan Jõhwikas Reinu kohha
rentnik ja sai antud - " - " - 45 - " -
Lechtmetsast sai tallitaja abbiks wallitsedud Pearna kohha
rentnik Jaan Weinberg ja sai antud 41 häält. -
Wollimehheks sai wallitud täiest koggust:
Mart Kirspu Pendi koha rentnik
Hindrek Kõrgemäggi, Kalda kohha rentnik
Hans Luberg mõisa teomees
Kustas Kleberg, Aduni koha rentnik
Madis Sarrapu, Kangru koha rentnik
Herrman Mühlberg Raudla kõrtsi rentnik
Jaan Eismann Jürijani koha rentnik ja
Madis Rennfeld pois Lechtmetsast.
Tallitaja: KBlumthal XXX
kirjutaja: T. Necks/.
Protucoll No 1
sel 15. Januaril 1879.
Üllemal nimmetud pääwal tullid keik Jännede ja
Lechtmetsa walla wolli-mehhed, tallitaja kässu peale
pandud et
koku. Ja tallitajast sai wollimeestele, ete wanna koolmeis-
ter on ennast ammetist lahti wõtnud, ja Kukewerre kool-
meister Jaan Lubi on õppetaja härra ja mõisa härra poolt
Jännedele Koolmeister Tõnnu Neckse assemele soowitud
mis peale ka nimetud uus koolmeester J. Lubi on oma
proowi wallale ärra teinud, ja ka keik kes sel korral koos
tarwis kontrakt tehha on.
II Ollid wollimehhed keks ses nõus, ue koolmeistrga kont-
rakti tehha, ja lubasid koolmeister Jaan Lubbile järel tulle-
wad palka:
1, Koolimaad 2 pääwa peale arwatud ja ma hind mõisa poolt
52 rubla rehendud. ja weel maksab wald kolikoha kõrwa 43 Rbl.
et koolmeister wõib omale üks abi talweks wõtta kui ta üksi
läbbi ei saa. Wald maksab ka kooli küündlade ette magasi
aedast 8 wakka kaeru koolmeistrile ja weab kooli ahjo kütte
ni paljo kui kooli maea pruugib, peale selle ehhitab wald
kooli hooned ja parrandab. Weel parrandab wald essimes-
sel aastal koolmeistri wällimissed aead; agga peale selle
aea puud. Lechtmetsa wallast saab koolmeister palka
7 Rubl. ja nimetud wald weab ka kooli puud ja ka aia puud.
Se üllemal nimetud kaup kestab koolmeestri J. Lubi ja
Jännede walla, wahhel 6 aast eddesi, se on 1879 aastast
kunni 1885. aastani.
Wollimehed kauplesid ka üllemal nimmetud koolmeistriga J. Lubiga
walla kirjutse ülle, ühhe aasta peale, mis ülle mõisa wallitsus olli
weel luba anud kaubelda, ja lubasid kirjutajale 40 Rbl. palka
ja magasi kirjutuse eest 2 Tsetw rukid ja 2 Tsetw. kaeru.
Lechtmetsa wald maksab ka kirjutajale 6 Rbl. aastas palka.
Tallitaja: M. Rammu XXX
H. Kõrgemäggi +++
H. Luberg
K Kleberg +++
M. Sarrapu XXX
H. Mühlberg XXX
J. Eismann XXX
M. Rennfeldt. XXX
Sel 4mal Novembri kp. 1885.
Ülemal nimetud pääwal olid Jäneda-
Lehtmetsa kogukonna wolimehed ja sai
auustatud Keisreliku Eestimaa Kubermangu
walitsuse poolest kogukonna asjade üle
aruanded ette wolikogule ette pandud.
Mis wolimehed õigeks tunnistasid:
II. Pani tallitaja wolikogule ette, et kihelkonna
kooli walitsus mõistnud et abikoolmeister
peab Jänedal peab olema laste hulga
pärast ja andis auustatud kihelkonna
kooli walitsus käsku et kogukond oma
poolt abikoolmeistri ülespidamiseks
Rubla
50 kop. peab maksma
Wolimehed tegid otsuseks: et abikoolmeister
saab walla kassa poolt talwe pealt makstud.
50 Rubla
Wolimehed: Madis Mathiesen. +++
Alek. Tomson.
Jak. Rajassaar. XXX
Jakob Oraw. +++
Tõnis Kullisson. +++
Jüri Urbus. +++
Sel 30 Detsembri kp. 1885.
Oli Jäneda ja Lehtmetsa täis kogu koos pere-
mehed ja saadikud seadust mööda kolmas
osa wolimehed lahti laskma ja uus asemele
walimas.
Täie ammetiaja teenistuse pärast said ammetist
lahti Madis Mathiesen, Jakob Oraw ja Jüri Urbus.
Täie kogu poolest waliti wolimeheks:
Mäe koha rentnik Kustas Blumthal 8 häälega
Peetri " " " " Kustas. Hüüs. 8. " "
Dombea " " " " Joosep Lutter. - 7 " -
Pani tallitaja täie kogule ette et Jaan Asberg
kellel kolm poega üht oma poegadest Johannes
Asberg kes 8 aastad wana kroonu teenistusest
wälja teeninud soldati Hans Kütberg'ile kellel
omal lapsi ega wanaduses hoolekandjat ei ole
poeaks ja hoolekandjat tahab soowida.
Koos oliad täie kogu liikmed nimelt:
1, Mihkel Rammu, Jaan Wutt, Madis Mathiesen,
Kustas Wildmaus, Madis Sarapu, Mart Krim,
Hindrek Sarapu, Jüri Markus, Johan Kuusik,
Johan Weichwaldt Hans Tork, Mart Kirspu,
Hindrek Tiismann, Hans Tomberg, Johan Müür
Jaak Praalits, Jüri Mussak, Jüri Urbus, Kustas
Hüüs, Kustas Blumthal, Jaan Kõrgemägi
Jaan Wolmann, Jakob Rajassaar, Tõnu
Thomberg, Tõnis Kullisson, Jüri Eismann,
Jüri Pukspu, Mart Kirspu, Hans Kruuse,
Jaan Domp, Johan Lamberg, Jaan
Kirspu, Johan Uint, ja Jaan Lubi.
Jakob Kirnmann
Jäneda kogukannas on 74 heale andjat liiget
neist olid kokko tulnud 35. heale andjat liiget
ja need ülemal nimetud inimesed lubasid
et Jaan Asberg'i poeg Johannes jääb Hans
Kütberg'ile poeaks; aga selle tingimisega
sell. 27mal Novembrill 1867.
Jenneda ja Lechtmetsawalla koggokonna liikmed wolli-
mehhed ja ka sadikud, said üllemal nimmedut päwal Ma-
koggokonna Seaduse ramatu Juhhatusse kolmandama
jau § 17 ja 18 järrele üllewataja kohto käso peale. Mõisa ja
walla pollitsei üllewatamisse all kokko kutsudut, et essimest
korda muist wollimehhi piddi wälja astuma, ja teisi asse-
melle wallitama, sedda mõeda sai kuida Juhhatusse kolman-
dama jäu § 17 juhhadab, ja üllewataja kohhus enne mä-
ranud Jenneda walla tallitaja Maddis Mattiseni juhhuta
nimmelt Tonno Tomberg ja Päro Mattisen.
Kokko ollid tulnud wollimehhi wallima
a). Wollimehhed Hans Rumbach, Tonno Tomberg,
Hindrik Kõrgemäggi, Tonno Borgmann, Jürri Stalwel.
Jürri Kukmann, Jaan Einberg ja Lechtmetsast Jakob Waigida
b). Kohha rentnikud. Kustaw Mend, Jaan Pruss, Ado
Känik, Juhan Wihwald, Jürri Saalmann, Tonnis Keldriauk,
Mart Urbuss, Jaan Ringmann, Jürri Pukspu, Jürri
Borgmann, Mihkel Saalmann, Jürri Pruss, Jürri
Kruger, Mart Krüger, Hans Tomberg, Jaan Eismann,
Jürri Pukspu, Jaan Eismann, Mihkel Eismann, Jürri
Eismann, Elias Känik, Jürri Kirspu, Kustaw Kirspu,
Hindrik Sarrapu, Willem Nienebusch, Gustas Krüger,
Kustaw Mühlberg, Tonno Purgast, Mart Eismann, Mick,
Porrik, Mart Krim, Peter Pent, Juhan Lall,
Mart Arro, Hans Kirnmann, Hans Kirnmann,
Andres Uming, Hans Birkwald, Juhan Oraw, Karel
Kirnmann, ja Lechtmetsast Hans Weinberg. -
Seda möeda jäiwad teised keik wannad omma ammeti peale
agga Tonno Tombergi asemele walliti Hans Kirnmann
(Krusiaugu perremees) ja anti 30. healt; Päro Mattisen sai
Tallitaja Maddis Mattisen.
Koggokonna kirjutaja G. F. Rose/.
sell. 6mal Küindla ku päwal 1870
Et Hans Kirnmann kes sell 20mal Novembril
1869. Tallitaja abbimehheks sai täiest koggust
wallitud, ärra surri, siis tulliwad üllemal nim-
metud päwal täie koggo liikmed kokku, teist
abbi meest assemelle wallima, kokku ollid
tulnud, Juhan Lamberg, Hans Rumbach
Hans Birkwald, Maddis Mattisen, Juhan Weihwald
Kustas Blumthal, Jaan Ringmann, Päro
Mattisen, Jaan Pukspu, Jürri Borgmann,
Maddis Krimm Mart Eismann, Jürri Pukspu
Mihkel Eismann, Tonno Tomberg, Hindrik
Sarrapu Willem Nienepu,
Sedda möeda sai üllemal nimmetud täie koggo
ja anti 12 healt
Liikmetest, Jürri Kruger, Tallitaja abbi-
Tallataja Juhan Weihwald.
sell. 3mal April 1870.
Et Jürri Krüger kes sell 6mal Küindla
ku päwal, Hans Kirnmanni assemelle
sai Tallitaja abbik sai wallitud ärra
on surnud, siis sai et keik Walld ja
Jürri Pukspu selle ameti peale
Tallitaja Juhan Weihwald
sell. 3mal April. 1870.
Et seie sadik Mõisa Wallitsei koggokonna kirju-
tuse on muretsenud, siis sai keikist koggoust
sesama ja ka wollimeeste koggust se samma
Gottlieb Ferdinand Rose kes nüid Lechtmetsa
Mõisa lähheb, koggokonna kirjutajast wallitud
kes igga kahhe näddala sealt Jeneda walda tulleb
kus kohhus koos käib tulleb, ja keik kohto asjad
ja protokolli kirjad selletab ja kirjutab, selle eest
enne on sanud, see on Lechtmetsa wallaka kokku
wiis
kakkskümmed rubla rahha ja Lechtmetsast wiis
Rbl ja kaks Setwerti kaero, agga Maggasi
kirjutus nenda kui se enne on ollnud muret-
tab Kirjutaja
Tallitaja Juhan Wiehwald XXX
Wolli mees Jürri Pukspu XXX
do Jaan Pruss XXX
do Hindrik Kõrgemaggi XXX
do Madis Krimm XXX
do Jürri Stalwel XXX
Protocoll No1.
Kõrwal nimmetud päwal tullid keik Jännede walla
sel 17. Junil
wollimehhed kokko Tallitaja kässo peale selle ülle nõu
piddama, et kas Maggasi willi saab ni kui
kihhelkonna kohto härra nõu annab ärra müidud
ja maggasi ait ärra kautud wõi mitte?
Selle küssimisse peale piddasi wollimehhed nõu, et
Maggasi ait ja temma willi ei woi mitte soutumaks
ärra kautadud sada, waid agga rasike hawal, nenda
müia
Tallitaja: JPukspu
Wollimehhed: Jaan Pruss. XXX
M. Krimm XXX
J. Kirnmann XXX
K. Blomthal XXX
P. Luik - XXX
Peter Pent X++
J. Kullisson +++
H. Tiesmann +++
J. Känik +++
Sel nimmetud päwal tullid keik Jennede walla wolli-
sel 3. Oct. 75
mehhed kokko, Tallitaja kässo peale, pearahha arwamisse
pärrast. Ja pearahha sai arwatud, et iga üks maksja
hing peab maksma 4 Rbl. 23 Cop.
Tallitaja: J.Pukspu XXX
Wollimehed + J. Pruss XXX
+ M. Krimm XXX
+ J. Kirnmann XXX
+ K. Blomthal XXX
+ Peeter Luik XXX
J. Kullisson XXX
+ H. Tiemann XXX
+ I. Kaniik XXX
+ Peeter Pent XXX
Jännede ja Lechtmetsa walla koggukonna liikmed said ülle-
mal nimmetud päwal Ma koggukonna Seaduse ramatu
kolmandama peatükki § 26, 27 ja 28 kohto kässo peale
wallapolitsei üllewaatmisse al kokko kutsutud, et wanna
koggukonna ammetmeeste aeg täis on sanud ja uusi
ammetmehhi wallitsema. Sedda moda ollid kokko tulnud
keik täis koggu:
Tallitajaks sai wallitud: Kustas Blomthal ja sai antud 21. häält
abbimehheks - " - Hans Tomberg " - " - " - 28 "
- " - Jurri Saalmann - " - " - 28 "
Pea kohtomehheks sai wallitud Maddis Madisen -" 23 - " -
kõrwamehhed - " - " - Hindrek Tiesmann - " - 27 - " -
- " - - " - Jakub Kirnmann 20 - " -
Järgismeesteks sai wallitud Karel Kirnmann - " - 21. "
ja - " - Jaan Kõrgemäggi 25 "
Sadikud said täiest koggust wallitud:
Josep Luttrus
Jaan Abjaan
Anton Weberg
Tõnnis Pent
Jaan Tomberg
Andres Taalberg
Jaan Küttberg
Hindrek Malmberg
Jaan Känik
Jaan Kleberg
Hans Einberg
Peeter Luik
Didrik Kirnmann
Wollimeesteks sai wallitud taiest koggust:
Jaan Korgemäggi
Andres Pent
Tõnno Tomberg
sel 28. Decembril 1873.
Jennede ja Lechtmetsa walla wollimehhed said üllemal
nimmetud päwal Tallitaja üllewaatmissel kokko kut-
sud ja nende käst küssitud, et kas naad pärriwad Jaan
Pilli kes Tallina linna mehhe eest ärra sai müidud, woi mite
2, Ollid wollimehhed täiest keik ses nous, et nad Jaan Pilli
ennam tagu ei pärri ja tagasi ei tahha mis jubba soldat
Tallitaja: JPukspu XXX
wollimehed: Jaan Pruss XXX
Madis Krimm XXX
Jaan Einberg XXX
- Kustas Blomthal XXX
Peter Luik XXX
Peter Pent XXX
Jaan Kullisson XXX
Hindrek Tiesmann XXX
ja Jaan Känik XXX
Kirjutaja: TNeks.
Wolimeeste Protokoll No 1.
sel 15. Aprilil 1874.
Üllemal nimetud päwal tullid keik Jännede ja Lecht-
metsa walla wollimehhed kokko, ue wollimehhe arwamis-
se ja ühhe wanna lahti laskmisse pärrast.
6, Wollimehhed arwasid, et Jaan Einberg piddi lahti
ama ja Jakub Kirnmann piddi temma asse-
mele astuma. -
Tullid wollimehhed selle pärrast kokko Tallitaja
ülle waatmisse al, et kus sedda kullo wõtta, mis
Nekrutid ni mitto kord on sanud Rakweresse
wia.
b, Wolli mehhed ollid täiest ses nõus, et sedda rahha
walla laekast wõtta wõib, ni paljo, kui seda rahha
se tarwis kullub. -
Tullid wollimehhed selle pärrast kokko, et Tallitaja sia
male wäga wähhe palka on sanud (1 Tst. Ruk ja 2 Tsetwr.
kaero) et seda tarwis suremaks tõista tallitaja waewa
b, Wollimehhed ollid keik ses nõus, et Tallitaja peab
saama weel oma palga kõrwa 1 Tstwr. Odre. Seda
möda saab Tallitaja: 1 Tsetwr. Rukid 1 Tsetw. Odre ja
2 Tsetwr. kaero, ja temma abbimehed pool nipaljo.-
Tallitaja: J. Pukspu XXX
Wollimehed: Jaan Pruss XXX
Jakub Kirnmann XXX
Kustas Blomthal XXX
Peeter Luik XXX
Peeter Pent. XXX
Jaan Kullissoon XXX
Hindrek Tiesman XXX
Kirjutaja TNeks
sel 28. Tetsembr 74.
Üllemal nimetud päwal tullid keik Jannede walla
wollimehhed kokko Tallitaja üllewaatmisse al, selle ülle
et neid magasi wõlglassi, kes siamale magasiramatus
üllevel on olnud ja kellest mitte ennam maksmisse
lootust ei olle, et neid magasiramatust mahha kus-
tutada:
b, ollid wollimehhed, keik ses nõus, et need hinged kes
ennam maksta ei joua ja mõned ka juba surnud
on, et neid wõib magasi ramatust maha kustutada
ja wollimeeste kogu täielt.-
1884. Sel 17mal Oli täis kogukond wallamajas koos walla ammetnika
wälimas. peremehed ja saadikud.
Kes walimise peal nimetud:
Walijate nimed
1, Jüri Abjan. - 1. 1. " "
2, Juhan Uint. 1. " 1. "
3 Jüri Org. " 1. " 1 "
4 Andres Steinberg. 1. " 1 "
5. Hans Birkwald.
6. Jaan Asberg. 1. 1
7. Kustas Kulla. 1 1.
8. Johan Lamberg. 1. 1
9. Johan Lamberg. 1. 1.
10. Jaan Kirspu. 1. 1 1.
11. Jaan Tomp. " 1. " 1
12. Kustas Kleeberg. 1 " 11.
13, Hans Kruuse. 1. 1
14, Josep. Lutter.  1. 1
15, Tõnis Kullisson. 1 " 1
16. Ado Bergmann 1 " 1 1
17, Madis Mathiesen. 1. 1.
18. Kustas Hüüs. 1 1.
19, Jaan Lubi. 1 " 1
20. Kustas Wildmaus 1 " 1.
21. Hindrek Tiismann 1. 1
22, Gustas Blumthal. 1 " 1
23, Kaarel Kirnmann. " 1 " 1
24. Didreko. Juhan. 1. 1
25. Mart Kirspu. 1 " 1
26. Jüri Urbus. 1 1
27. Jaan Wolmann. 1 " 1
28. Hans Blumthal 1. 1
29. Hans Thomberg. 1. 1.
Summa. 2. 14. 12. 13. 3 5 1 1
Kes walimise peal nimetud.
Walijate nimed.
30 Mihkel Okswort. " " 1. 1.
31. Mihkel Eismann. 1 " 1
32 Jüri Pukspu. " 1 " 1
33. Mart Eismann. 1 " 1.
34.Madis Sarapu. 1 " 1
35, Jakob Kirnmann. 1. 1
36. Jaan Eismann. 1 " " 1
37. Andres Pent. 1 " 1
38. Tõnu Porgmann. 1 " 1
39.H. Kõrgemägi. 1 " " 1
40. Tõnnu Purgats. 1. 1
41. Peeter Pent. 1 " 1
42, Jakob Niinepu. 1. " " 1
43. Jaan Kõrgemägi. 1 " " 1 "
44, Jüri Eismann. 1 " " 1.
45 Mart Abjan. 1 " 1
46. Mart Krim. 1 " " 1
47. Jaan Käänik. 1 " " 1
42 Jakob Rajassaar. 1 " 1
49. Hans Malmberg. " " 1 " 1
50. Hindrek Walbe. 1 " " 1
51. Hans Sarapu. " 1 " " 1
52 Hindrek Malmberg 1 " 1
53 Jüri Mark. " " 1 " 1
Summa 3. 27. 21. 1. 24 13 10.
Tallitajaks 27 häälega Jakob Kirnmann
I. abimeheks 21. " " Kustas Wildmaus
II. abimeheks 3. " Hans Kruuse.
Kohtuwanemaks Juhan Uint 24 häälega.
I Kõrwameheks: Jüri Eismann 13 häälega
II " " Jaan Wolmann.10 " "
28mal Märtsi kp. 1887 aastal oli Janeda Lehtmetsa
täis kogu koos, selle üle nõupidamas kas selle
kogukonna liiget Leeno Kirspu kes Tallinna
wangi töömajasse warguse pärast mõistetud,
pärast tema wangi aega koguduse hulka tagasi
wõtta, wõi mitte.
Jäneda-Lehtmetsa kogukonnas on hääle
andjaid liikmeid: -" - 67.
Neist olid kokko tulnud. " - 54 55.
Koos olijatest liikmetest olid ses nõus, kolbmata
kogukonnaliiget Leeno Kirspu't mitte enam
koguduse hulka tagasi wõtta.
Kustas Blumthal
Kustas Kulla.
Juhan Kuusik
Hans Tark.
Kustas Hüüs
Peeter Pent.
Kustas Mühlberg
Hans Linkhorst
Jakob Ungert.
Jüri Markus.
Jaan Weinberg.
Juhan Weichwaldt.
Hans Tiideberg
Madis Sarapu.
Kustas Kleeberg
Priidu Augjärw
Mart Kirspu
Jaan Wolmann
Hans Kruuse
Hans Tomberg.
Tõnu Tomberg
Jaan Wutt.
Juhan Müür
Jüri Abjan.
Mart Eismann.
Kustas Wildmaus.
Mart Krim.
Andres Pent.
Jüri Eismann
Hindrek Tiismann.
Tõnu Purgats.
Jaan Lubi.
Hindrek Sarapu
Madis Mathiesen
Johan Lamberg.
Jakob Niinepu
Johan Uint.
Mihkel Okswort.
Jakob Oraw.
Tõnu Porgmann.
Aleksander Tomson
Jüri Mussat
Mihkel Rammu.
Jakob Niinepuu Jakob Kirnmann.
Ses nõus olid Leeno Kirspuu kogukonna hulka tagasi
wõtta:
Joosep Lutter
Nõneda ei luba mitte Leeno Kirspu kogukonna
hulka tagasi wõtta 53 healt.
Tagasi soowiwad 2 healt.
Abimees: Hans Kruse
ja. K. Wildmaus.
2sel Mai kp. 1887a olid Jäneda kogukonna
wolimehed koos ja tallitaja pani wolikogule ette
et nüüd koolimaja kõrwalised hooned walmis
ja wolikogu peab raha maksu üle aru tegema
Wolikogu tegi otsuseks: et kattukse tegemise raha
72 sülla eest à 85 kop. süld ülepea maksta 61 Rbl.20 Kop
saab perede pealt koha rendi suurust mööda
meistri palk, uste hinged ja ostetud lauda laudade
raha saab walla laekast wõetud.
Wolimehed: Kustas Blumthal +++
" Jüri Mussat. +++
Mart Kirspu +++
" Kustas Hüüs Mühlberg XXX
Kustas Blumthal +++
" Juhan Müür. +++
Tõnu Thomberg. +++
24mal Oktobri kp. 1888 a.
wolimehed koos 1888a. kogukonna maksude
üle aru tegemas, maksta on kogukonnal
1888 a. järgmised maksud.
3, Koolmeistri palka. -" - 60. " -
4, Wallaammetnikude palka. 74 "
5, Kooliwanema palka. - " - 5. " 30 kop.
7, Kogukonna kirjutaja palga lisaks
perekonnaraamatu ja nimejuhataja
kirjutamise eest. -" - 14 " 20. "
Summa 280Rbl. 21 kop.
Kogukonnas on 284 maksjad hinge, kelle peale
ülemal nimetud raha summa maksta
hing 99 kop. maksma jääb teiseks aastaks ette
95 kop.
II Pani wolikogule tallitaja ette et waesed, magasist
rohkem wilja ära pruugiwad, kui tas kasuwilja sisse
wolikogu tegi otsuseks suurema kohamehed maksa-
wad 3 karnitsad hinge pere pealt, kahe pääwa koha
peremehed 2 karnitsad rukkid pere pealt ja pääwa
mehed 1 karnits rukkid perepealt; - 6e pääwa
kohamehed maksawad 4 karnitsad rukkid pere
pealt; - endise waeste maksule lisaks. -
Juhan Müür. +++
" Josep Lutter. +++
" Mart Kirspu. XXX
" - Tõnu Toomberg +++
" - Hindrek Tiismann +++
11 Webruaril 1889 a
Oli Jäneda-Lehtmetsa täis kogu koos ja
täie ammeti aja teenistuse järele astusid wolimehe
ammetist ära peremeeste liigist Kustas Blumthal ja
Joosep Lutter. -
Nende asemele sai täie kogu poolest wolimehks
walitud:
Mõisa teenijate liigist Jüri Porgmann 17 healega.
Oma käepeal elustajate liigist Hindrek Walbe 17 " " -
Täie kogunimel
Abimees:
3 Januari kp. 1889 a.
Olid Jäneda kogukonna wolimehed koos ja
tallitaja pani neile ette et abikoolmeistri
palk weike on ja nõudis wolimeeste otsust
kas palk saab suurendud, wõi mitte
Wolikogu otsus: Praegu ei wõi mitte palka
meistri palk ei sa mitte suurendud. -
Pani tallitaja ette, millas magasi aidast
saab hakkatud wilja wälja lainamaja mitmele
wõib magasist wälja lainatud. -
Woli koguotsus: Magasist saab igale koguduse
liikmele tema jõudu mööda magasist wilja
wälja lainatud. ja wõib esimest Märtsist magasist,
hakkata wälja andma hakkata.
Hindrek Tiismann. +++
Tõnu Toomberg. +++
Hindrek Walbe. +++
maggasisse sisse maksetud saama, wangi leiwa tarwis
et sealt saab wälja wõetud ja kirjutajale antud et
need wangid mis wahel kohtu maeas kinni on
sawad oma tarwileks leiba.
Peale selle ollid keik wollimehhed ses nõus, et si keik
wõib nenda sündida, kui Tallitaja olli ettee panud.
Kaebas kirjutaja, et peab wägga wähhe palka saama
ja tahhab walla käest oma palga kõrwa 1 Tsetwert
rukid ja 1 Tsetwert Kaero sada.
Siis ollid selle piale wollimehhed ses nõus, et kirjutaja
saab agga 1 Tsetwert rukkid agga kaero ei sa mitte
sest et kaero maggasis wähhe on ja peale selle saab
jubba muidugi kirjutaja 2 Tsetwert magasist
kaero.
Tallitaja: K. Blumthal
Wollimees: J Kõrgemäggi XXX
A. Pent XXX
Tõnno Tomberg XXX
Mart Eismann ++X
Tonno Borgmann XXX
Jaan Asberg XXX
Jaan Kullisson +++
Peeter Luik +++
Protucoll No 1.
sel 19. Septembril 1877.
Üllemal nimetud pääwal tullid keik Jännede
ja Lechtmetsa walla wollimehhed Tallitaja ülle
waatmisse all kokku, selle ülle nõu piddama,
et kus sedda 5. Rbl. hõb saada, mis Jaan Abjanile
saab, kes üks kuu aeg makatsujatte juures teenis,
kas walla laekast, wõi saab, wallast kokku kogutud.
Teiseks piddasid wolli mehhed ühhes koos nõu, et se
5 Rbl. hõb. wõib walla laekast wõetud saada, sest et
wallast on neid koppikid tallitajal raske koku
Teiseks andis kirjutaja teada, et temma tahhab
selle uue perrede kirjutusse ette ka middagi maksu
sada, sest et se üks uus jure tulnud kirjutus on
Selle peale piddasid wollimehhed nõu et kirjutaja
wõib saada selle kirjutusse ette 10 Rbl. hõb waewa
palka ja saab süggise pearahha kõrwa arwatud.
Nisamma ka Lechtmetsast saab 2 Rbl. hõb. ja saab
ka süggise pearahha kõrwa arwatud.
Tallitaja: K Blumthal XXX
Wollimees: J. Kõrrgmägi
A. Pent X
T. Thomberg XXX
M. Eismann XXX
T. Borgmann XXX
J. Asperg. (puudus)
Kirjutaja T. Neks
P. Luik XXX
Protucoll No 2.
Sel 20. Septembril 1877.
Ülemal nimetud pääwal tullid wollimed tallitaja
kässu peale kokku, lolli sandi H. Mühlbergi perrast
kes suwwi perrede peal olli ja talwe külmaga mitte
wõimalik ei olle perrede peal piddada, et tal talweks
üks korter saaks, kus ta wõik paegal olla ja mag-
gasist moona saada. -
Selle peale piddasid wollimehhed nõu, et Kustas Mühl-
berg, H. Mühlbergi vend peab tedda omma juure tal-
weks wõtma, kes omma issa warra täielt on saanud
" II." à 10 "3139 süld 313 " 90 kop.
12 trummi á 3 Rbl. -" -36 "
3, Postimoona eest makstud. -" - 234 " 87 kop
4, Kreiss kohtu maksud. -" - 8 " 20 "
5, Kihelkonna kohtumaksud -" - 18 " 40 "
6, Wangide nekrutide wedamise eest -" - 50 "
Summa. 1061. Rbl. 37 kop.
Teiseks pani tallitaja wolikogule ette selle aastased
maksud, mis kogukond peab kandma, nagu
1, Nekruti wiimise kulu. -" - 9 Rbl.
2, Walla kirjutaja palka. -" - 96 " -
3, Koolmeistri palka -" - 60 " -
4, Walla ammetnikude palka -" - 74. " 50 kop.
5, Kooliwanema palka. -" - 5 " 30 " -
6, Kaduma läinud maksjate eest. -" - 20 " - 04 " -
Summa. 264 Rbl. 84. Kop.
Kogukonnas on 269 maksjad hinge kelle peale
ülemal nimetud maksud maksta arwatud ja peab
sedamööda iga üksmaksja hing 1. Rbl. 2 1/2 kop.
maksma; jääb üle 36 kop.
Kolmandaks pani tallitaja wolikogule ette et wanad
koolilauad ära põlenud ja tallitaja Jüri Uswelli kätte
8 uut lauda teha tellinud ja wolimehed lubasid
iga laua tegemist 3 Rbl. 25 kop. summa 26 24 Rbl.
Aleksander Thomson. +++
Mihkel Rammu. XXX
" Jüri Mussak. +++
" Jakob Rajassaar. +++
Tallitaja: Jaagup Kirnmann.
26. Januaril 1887.
Olid Jäneda walla täis kogu koos
kolmas osa wolimehi lahti laskma ja uus
asemele walimas.
Täie ammeti aja teenistuse pärast said
lahti: Aleksander Thomson, Tõnis Kullisson ja
Healte enamuse läbi waliti wolimeheks: Kustas
Mühlberg 12e healega, Hans Thomberg 6e healega
Mart Kirspu 6e healega.
Pani Jaan Tomp oma palwe täie
kogule ette: et tema Jäneda kogukonna waest
last Tõnis Jaanson'i tema 4 (neljandamast)
elu aastast isa kombel kaswatanud ja palub
enesele täie kogukääst tunnistust selle üle et
tema sel waesel lapsel isa asemel olnud.
Jäneda kogukonnas on hääle andjaid liikmeid
peremehi ja saadikuid summa 73. meest.
Neist olid kokko tulnud: 28.
Ja nimelt: Tõnis Kullisson.
Juhan Kuusik.
Mihkel Eismann
Mart Abjan
Jüri Urbus
Joosep Lutter.
Johan Müür.
Aleksander Thomson.
Jüri Mussak.
Jüri Pukspu
Jaan Wütt.
Madis Mathisen.
Kaarel Kirnmann.
Mart Eismann
Tõnno Borgmann
Jaan Asperk.
wannad jäid: Mart Krimm
Jaan Kullisson
ja Peeter Luik.
Lechtmetsa Tallitaja abbimees jai wanna J. Orraw.
sel 8. Märtsil 1876.
Üllwal nimmetud päwal tullid kek walla wollimehed
kokko tallitaja kässo peale, selle ülle nõu piddama, et
kas Maggasi aidast tännawo jalle willa müia ja kui
paljo kellegist jäust. ja mis hindad eest.
Wollimehhed piddasid nou, et tännawo wõib maggasi
aedast müia 2 sällitest rükkid 5 Rbl. Tsetwerti hind ja
2 sällitust odre 3 Rbl. Tsetwert. Agga kaero ei wõinud
wollimehhed müia sest et neid wähhe on, ja wald isse
neid laenuks pruugib.
Tallitaja K Blomthal XXX
Wolimehhed: J Kõrgemaggi XXX
T. Tomberg XXX
Mart Eismann +++
J. Asperk +XX
P. Luik +++
sel 31. Juni kuu päwal 1876.
Üllemal nimmetud päwal tullid keik Jännede
walla wollimehhed kokko Walla koolimaea orrelite
pärrast nõu piddama, et kas sedda rahha walla lae-
kast wõtta .härra sowimist möda, wõi mitte.
Wollimehhed ollid keik ses nõus, et sedda rahha
60 Rubla, walla laekast wõtta, ja härra sowimist
mööda saab 40 Rubla Jännede walla kooli laste
trahwi rahadest, mis Pruna moisas on wõetud,
et 100 Rublasid orrelid saawad ostedud.
Tallitaja: KBlumthal
Wollimehhed: JKõrgemäggi XXX
A Pent XXX
JAsperk XXX
sel 22. Octobri ku päwal 76
Üllemal nimetud päwal tullid keik Jännede walla
wollimehhed Tallitaja üllewaatmisse al kokko
Pearahha arvamisse pärrast, ja pearahha sai ar-
watud; et igga ühhe 215 hinge pealt igga üks
metsas maksab 18. hinge ja igga üks 4 Rbl. 17 kop.
Sai arwatud, et kooliwannem kogguni ilma
palgata ei või olla sure walla peal, et siis ta saab
5 Rubl. aastas. Essimessel aastal 1876 saab koli-
wannem selle rahha walla laekast ja teisel aastal
saab se rahha pearaha kõrwa arwatud.
Sai Tallitaja poolt teada antud wollimeestele ja
et igga perre pealt peaks saama 1 karnits rukid
Sep. Didrek Kirnmann seal majas elab
ei sa temale kogukonna poolest mitte tasumist;
aga kui tema oma priitahtmisega ehk
Kogukonna tahtmise järele majast peab
wälja minema saab oma ülesantud kulu
makstud
III Pani tallitaja wolikogule ette: et Jaan
Tomp. santi sauna juures nelli pääwa üle
waatajaks olnud ja temal olnud kaubeldud
pääwa palk 50 kop.
Wolimehed tegid otsuseks et se 2 rubla saab
Jaan Tomp'ile walla kassast wälja makstud.
Wolimehed. - Madis Mathiesen. +++
" Tõnis Kullisson. +++
" Jüri Urbus. +++
" Mihkel Rammu +++
" Aleksander Tomson. +++
Sel 20mal Aprilli kp. 1885.
Olid Jända-Lehtmetsa kogukonna wolimehed koos
järgmiste kogukonna asjade pärast nõupidamas.
I pani tallitaja wolikogule ette: et Jaan Kirspu.
ilma jalata ja terwiksest wäga lahti ja palub kogu-
konna armu.
II On wana ja alwatuse haiguses maas Andres Thalberg
kellele wolikogupoolt kogukonna poolest armu
peab antud saama.
Wolimehed tegid otsuseks: et Jaan Kirspu saab
aastas 1 Tsetwert rukid magasinist, et Jaan
Kirspul nelli poega on, kes omast poolest isale
peawad ülespidamises abiks olema.
Andres Thalbergi kohta tegid wolimehed otsuseks: et temal
kusagilt abisaada pole ega iseenesele midagi teenida ei wõi
saab aastaseks ülespidamiseks 12 Tsetwerikud rukkid ja
8 Tsetwerikud odre magasist.
peresauna elukohaks hüürinud ja maksta 2 rubla
aastas hüüri.
Wolimehed tegid otsuseks et se hüüri raha saab
walla kassast makstud.
IV. pani tallitaja wolikogule ette et koolmeistri kontrakt
mis aasta kuue aasta peale tehtud, nüüd täis on
ja tuleb uut kontrakti teha.
Wolimehed tegid otsuseks: et Koolmeister oma uue
Kontrakti wõib uuesti wana järele kirjutada, mis
kuue aasta eest tehtud; järgmised punktid tulewad
nenda uuendada.
Koolimaja juure saab, iga aasta pool sülda puid
iga perepealt, arschinased puud, kõwad, mis mitte
mädand ei ole seitsme jalased süllad.
Teiseks saab koolmeister aastas 10 rubla endisest
kaubeldud palgast juure
Se kontrakt kestab 6 aastad muutmata
Wolimehed: Madis Mathiesen +++
sell 20mal Novembril 1869.
Jeneda ja Lechtmetsa walla koggokonna liikmed
said üllemal nimmetud päwal Makoggokonna
Seaduse ramatu kolmandama peatuki § 26, 27 ja 28
järrel üllewataja kohto kässu peale walla politsei
üllewatamisse all kokku kutsutud et wanna koggo-
konna ametmeeste aeg täis on sanud, uusi amet-
mehhi wallima sedda moeda ollid kokko tulnud -
Jürri Mend, Jürri Kirspu Kustas Kirspu, Hans
Urbus Juhan Lamberg, Hans Rumbach Mart Arro
Jürri Saalmann, Jaan Pruss, Hans Birkwald Jaan
Kanik, Jürri Pross Maddis Mattisen Juhan Weih-
wald, Kustas Blumthal, Jaan Ringmann, Pärro
Mattisen Jürri Borgmann, Mihkel Saalmann
Mick Põrrek, Kustas Krüger, Karel Kirnmann
Maddis Krimm, Jürri Krüger, Mart Eismann
Jürri Pukspu, Jaan Eismann, Mihkel Eismann
Hans Kirnmann Hindrik Sarrapu Hindrik
Kõrgemäggi Willem Nienepu Peter Pent
Jürri Eismann Kustas Mühlberg Jaan Asperk
Hans Wienberg Jakob Waigida. -
Sedda möeda sai keike eesiteks walla Tallitaja
arwatud Juhan Weihwald anti 24 healt.
kohtomees Mihkel Eismann anti 29. healt wanna paigale
kõrwamees Jaan Ringmann anti 11 healt
Juhan Lamberg anti 12 healt.
abbimees Hans Kirnmann anti 17 healt
Hindrik Sarrapu anti 15 healt
"Hans Weinberg jäi wanna paigal
kooliwanem. Maddis Matisen sei keikist koggust wallitud
Jeneda ja Lechtmetsa koggokonna likmed ja Wolli-
mehhed said üllemal nimmetud päwal Makoggo-
konna seaduse ramatu Juhhatusse kolmandama jäü
§ 17 ja 18 järrel ülle wataja kohto käsu peale walla politsei
ülle watamisse all kokku kutsutud et kolmat korda
wollimehhi piddi wälja astuma ja teisi asse melle walli-
tama kokko ollid tulnud wollimehhi wallima
a.) Wollimehhed Juhan Lamberg, Päro Mattisen, Jürri
Tubra Hans Kirnmann, Jürri Stalwel, Hindrik
Korgemägi, Jaan Einberg, Jürri Kukmann, ja
Jakob Waigida.
b.) Kohha rentnikud, Jürri Mend, Jürri Kirspu
Kustas Kirspu Hans Urbus, Hans Rumbach Mart
Arru, Jürri Saalmann, Jaan Pruss, Hans
Birkwald Eljas Känik, Jürri Pruss, Maddis Mattisen
Juhan Weihwald Kustaw Blomthal Jaan, Ringman,
Jürri Borgmann Mihkel Saalmann, Mick Porrik
Kustas Krüger Maddis Krimm Jürri Krüger Mart
Eismann, Jürri Pukspu, Jaan Eismann, Mihkel
Eismann, Hindrik Sarrapu Willem Nienepu Peter
Pent Jürri Eismann, Kustas Mühlberg, Jaan
Asperk, Hans Weinberg.
Sedda möeda sai wollimehhed uuest wallitud et wannadest
Juhan Lamberg, ja Hans Kirnmann teise ameti peale
ollid wallitud sai täiest koggust uest wallidut, Jürri
Pukspu, Jaan Pruss, Maddis Krimm, ja wannad wolli-
mehhed Jürri Tubra, Jürri Stalwel Hindrik Kõrgemäggi, Jaan
Einberg, Jürri Kukmann ja Jakob Waigida jäid paigale.
Tallitaja Maddis Mattisen
Sel 29mal September 1879.
I Ülemal nimetud pääwal olid Jäneda kogukonna wolimehed
koos ja tallitaja pani wolimeeste kogule ette et Jaamamaks
30 Rubla 40 kop. Kallim kui mamõetjast kogukonna peale
jägatud. Wolimeeste nõuheitmest mööda peab se Jaamamaks
107 Rbl. 80 Kop. makstud saama nenda kui adrade järele Jäneda
kogukonna peale jägatud; aga se 30 Rbl. 40 Kop. ei maksa
kogukond enne mitte kui täielik teadus on tulnud, mis läbi
Jaamamaks kallimaks on läinud. Jäi tallitaja hooleks järel kuulata.
II. Pani tallitaja wolimeestele ette: et kogukonna kroonu ja
walla maksud 1879 aasta II poole ja 1880 aasta I poole kohta
peawad kogukonna peale jägatud saama; maksta on walla
peale kroonu ja walla maksu 863 Rbl. 55 Kop. Kogukonnas
on maksjaid hingesid 240. Kelle peale ülemal nimetud
raha summa maksta arwatud ja peab sedamööda iga
hing maksma 3 Rbl. 60 kop. jääb ette 45 Cop.
III Pani tallitaja wolimeestele ette et Jakob Tamberg keda
magasi wõla
tallitaja waesuse pärast riisunud ja selkombel tema kääst
25 rubla raha saanud kas se raha saab walla laeka wõi
peab selle eest rukkid magasini ostma? - Wolimeeste nõu
otsust mööda jääb seraha niikaua magasi laekasse kui
raha saab juure korjatud ja siis Tallinna intressi peale
wiidud; aga rukkid põle mitte tarwis magasini osta sest
et rukkid muidogi magasis ülearu seisab. - selle 25 rubla
eest mis Jakob Tamberg sisse maksnud saab tema
magasi wõlast 4. Tsetwert. 1. Tsetwerik maha arwatud.
VI Pani tallitaja wolimeestele ette; et koolmeister wangissid
söödab ja tallitatab ja kogukond peab temale selle eest
tasuma. Wolimehed lubasid koolmeistrile wangide
söötmise ja tallitamise ette 8 Rbl. aastas, ehk 1 Twt. rukkid.
M. Kirspu. +++
H. Mühlberg. +++
H. Kõrgemägi XXX
J Eismann XXX
K Kleberg XXX
Tallitaja: M. Rammu.
M. Sarrapu. +++
29mal Septembril 1879.
V Wolimehed lubasid tallitaja palga lisaks et 12 rubla wäga
wähe 1 Tsetwert rukkid magasini kasudest.
Wolimehed: M. Kirspu. +++
H. Kõgemägi XXX
J. Kleberg XXX
M. Sarapu. +++
Tallitaja: M. Rammu. +++
Sel 10mal Nowembri k. p. 1879.
Ülemal nimetud pääwal olid Jäneda kogukonna
wolimeeste kogu koos walla koolimaja ehituse pärast nõu-
pidamas. Et Jäneda koolimaja täiesti kõlbmatta külm ja pime
oli, sai ehitus Kreisskooli commissioni Herrade käsu peale aastal
1879 ette wõetud ja kogukonna wolimehed lubasid 5mal Märtsil
1879. selle tarwis walla raha intressid; aga et koolimaja wäga
kõlbmata oli ei tulnud ehitus lubatud raha summaga wälja
sellepärast pani tallitaja tänase pääwal wolimeeste kogule ette
mis kombel peab koolimaja ehituse raha makstud saama
Maja ehitaja Tischlar pani oma töö rehknu wolimeeste kogule
ette järgmisel wiisil: maja ehitus: 116 Rubla 90 kop. seest pidine
koolimaja kraam 32 Rubla 50 kop. summa Tischlari palka
149. Rubla 40 kop. Matrijali ostetud 102 Rubl. 76 Kop. ahjude
tegemine postseppale makstud 30 Rubla Ulepea summa
maja ehitus 282 Rubla 16 kop. Wolimeeste kogu waatas
töö üle ja wõttis kiitusega wastu ja paluwad auuliko
Keiserliko kihelkonna kohtu Herrat et 1879 aastal
sisse tulnud passi ja wannad sisse makstud pearahad
saaksid wallale koolimaja ehituse peale pruukida
lubatud. Kui aga Keiserlikkud Kihelkonna kohtu Herra
ülemal nimetud wolimeeste palwet kuulda ei peaks
wõtma tõutawad wolimehed sellega uut nõu pidada
kust raha piab sisse tulema
b. Kohha rentnikud Kustaw Mend, Jaan Pruss.
Ado Kanik, Juhan Wiehwald, Jürri Saalmann,
Tonnis Keldriauk. Mart Urbus, Jaan Ringmann
Jaan Pukspu, Hans Pukspu Mihkel Saalmann
Jürri Pruss, Jürri Krüger, Hans Tomberg.
Jürri Pukspu, Mihkel Eismann, Jürri Eismann,
Jaan Kirspu, Elias Känik Jürri Kirspu
Kustaw Kirspu, Hindrik Sarrapu Willem
Nienebusch. Gustaw Krüger Kustaw Mühlberg
Kustaw Blumthal, Mart Eismann
Mik Porrik, Juhan Lall, Mart Arro
Hans Kirnmann, Andres Umming
Hans Birkwald Juhan Orraw ja
Karel Kirnmann,
Sedda möeda wõtsid keik 9 Wollimeest liesko
nenda et kolm piddi neist wälja astoma et
saaks ued assemele wallidut, selle liiso läbbi piddit
siis wälja astoma Hans Rumbach Tonno Borg
mann ja Hans Kirnmann, ja sai keikist
kokko tuldut liikedest Hans Rumbach asse-
melle Juhan Lall, Tonno Borgmanni asse-
mell Jürri Tubra ja Hans Kirnmann sai
uest ametise tagasi walitsetud: nenda et nüid
eddespidised wollimehhed on.
Juhan Lall. Päro Mattisen, Jürri Tubra
Hans Kirnmann Jürri Stalwel Hind-
rik Kõrgemäggi Jaan Einberg Jürri
Kukmann ja Jakob Waigida.
G.F.Rose/
koggokonna kirjutaja
Protokoll, sell 22. Januar 1869.
Hakenrihtri herra käso peale, sai tänasel päwal
Jeneda walla perremehhed ja wolli mehhed kokko kutsu
dut omma eneste keskest mehhei wälja walima kes
ja Lechtmetsa
Jeneda walla honed mis koggo konna jäko on takse-
rima peab et wastastiku tullekahjo tassutamiss laeka
ülles wõttedut saaks.
Kokko ollid tulnud Tallitaja Maddis Mattisen Wollimehhed Juhan Lall
Paro Mattisen Jürri Tubra, Hans Kirnmann, Jürri Stalewel
ja perremehhed Mihkel Eismann Kustas Krüger ,Mart Urbus.
Ad Hans Tomberg. Willem Nienebu Jürri Kirspu Jaan Eismann
Mart Arro, Jaan Pruss Jürri Pruss Jürri Saalmann
Kustas Blumthal, Maddis Krimm, Jaan Ringmann
Juhan Borgmann, Elias Kanik. Mart Eismann Hans
Birgwald, ja Mik Porik., ja Hans Weinberg.
Sedda möeda said neist üllemal nimmedut kokko
tulnud perremestest honete takkserijad arwadut
Willem Nienepu, Jaan Eismann, Kustaw Krüger
Juhan Borgmann, Mart Eismann ja Hans Birkwald
kes enne Tallitajad ja tallidaja abbid on ollnud ja
Assakurantsi seduse järrel wannudut on;
Seda möeda sai neist üllemal nimmedut wallidut meslest
Jeneda walla koolimaja ait ja laut 200 Rbl peale ja
arwadut mis puust tehhdut ja õlle kattuseka kaedut on
ja Maggasenni ait mis puust tehhdut ja lauduteka
kaedut on 200 Rbl peale, Lechtmetsa maggasenni ait
puust ja õlgedeka kaedut 50 Rbl peale arwadut.
et ta peab omma santi wenda toitma. Siis peab Kustas
Mühlberg omma wenda, Mihkli päwast kunni
Jürri päwani piddama ja saab selle aea sees iggas
kuus 1 püt rukit ja 1/2 pütti odre ülles pidamisseks.
ja teiseks suwiks saab H. Mühlberg jälle walla peale
T. Borgmann xxx
Protucoll No 3.
sel 31. Octobr 1877.
Üllmal nimmetud päwal tullid keik Jännede ja
Lechtmetsa walla wolli mehhed kokku Tallitaja üllewaat-
misse all kokku pearahha arwamisse ülle 1877/78 aasta
kohta. - Siis sai pearahha arwatud, et igga üks maks
ja hing peab 3 Rbl. 44 kop. maksma ja Lechtmetsast
peab igga üks maksja hing 3 Rbl. 88 kop maksma.-
Sell sammal päwal sai ka üks wõllimees Jaan Kõrge-
mäggi liisu läbbi lahti lastud ja temma assemele
Willem Ninepu wollimeeste koggust wallitud.
Tallitaja: КBlumthal XXX
wollimees: A. Pent XXX
J. Kõrgemäggi XXX
T. Bergmann +++
J. Kullisson (pudus)
M. Krimm (pudus
J. Asperg XXX
sel 1. Mai ku päwal 1878.
Jännede ja Lechtmetsa walla wollimehhed tullid
üllemal nimmetud pääwal tallitaja üllewaatmise
al kokku, ärra surnud wollimehhe Jaan Asperki
assemele uut wollimeest arwama ja ka Lechtmetsa
wollimehhe Jaan Kullisoni assemele kes Lechtmet-
sast wälja läks uut seadma.
Jaan Aspergi assemele sai Aleksander Pielberg
ja Lechtmetsa wollimehhe Jaan Kullissoni asse
mele sai Jaan Weinberg arwatud täiest wolli
rakt jälle uue aea peale walmistud.
Sai ka tallitaja poolt wolli meeste koggule ette
pandud, et kirriku mõisa ehhitusse tarwis on saanud
Rakka mõisast 15 koormad pae kiwwa ostetud
ja selle ette makstud 3 Rbl. hõb., kus sedda rahha
peab saama kas perrede pealt wõi walla laekast.
Wollimehhed ollid ses nõus, et rahha peab 3 Rbl. walla