Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
kiriku lähetal Koiu külas jala maakulajana
27. Det. 1918. a punaste kätte wangi langesin kis mind
Narwa punase tribunali ette wiisid, kus mulle
minu wabatahtliku eesti wääes teenimese eest
mõisa härapoia nimi anti, ja surma mõiseti
maha lasmise läbi kuid minu oma julge ja
kintla ning awaliku meele tõttu pärast
üheks aastaks seltskonna tööle mõisteti olin
siis Narva. Krepastis kinni kunni 20 jaanuarini 1919
mil eesti wäed linna akkasid walutama
Lauajuhend nr. 30.
Eesti Vabariigi Riigivanemale
mina Hans Kant.
sündind 1903 X 3
Elu koht Rataskaevu
6 - 3 Tallinn
Avaldan soovi kanditeerida Teie kõrguse. Auto juhi kohale
Olen aus ja karske kodanik. Igasugustest pahedest vaba
Oman kaua aegse praktika sõidu alal. Juhin juba
kümmnes aasta Laenupanga Direktori sõidu autot.
Kuid mu südamlikum soov on Riigiteenistus saaksin
Teid Härra Riigivanem ausalt ja truult teeninta
Alandlikult palun., et Teie Harra Riigivanem. Mu palve-
le, kui Teil vähegi võimalik tähele panu pööraksite
P. S. Võib mind isiklikult soovitada üks Teie
ministritest
12 IIII 37.
HKant.
võite usaldada mind, ja wõimaldada mulle seda.
Jaan Ollino
kodanik.
Ühtlasi kasutan siinkohal juhust õnnitleda Teid
lugupeetud Wabariigi Walitsus. Teie sammu puhul, viia
Eesti rahvas Nõukogude rahvaste suurde perre. Armastan
seda maad ja rahvast ja nende suurt juhti Stalinit,
meest, kes wabastas töörahva kapitali ikkest, ja
andis meile seda mis igale kodanikule on
kallim kõigest - vabaduse! Samuti suur aitäh-
Teile, vanade haide rookimise eest! Ainult
natuke rohkem särtsu oleks neile pidanud
andma. Kuid loodan, et see rookimine pole
veel lõpul, ja et seda tulevikus saab tehtud
suure põhjalikkusega. Selleks jõudu!
Saadud "4." aprillil 1935 a.
Lauajuhend N 82.
Hra Riigisekretärile.
Pärnumaal, Penuja vallas,
Meti talus elutseva
kod. Jaak Teetsovi
Südamlik palve.
Esitasin 21. jaanuaril s.a. K. A.
Hra Riigivanemale, Konstantin Pätsile,
palve seepeale, kui Hra Riigivanem,
oma uueaasta läkituses lubas
lasterikastele perekondadele
soodustusi ja eesõigusi anda
kohtade saamisel j.n.e., julgesin
mina, kui 3 poja ning ühe tütre isa,
pöörata K. A. Hra Riigivanema
poole palvega, paludes anda
mulle vastavat kohta, kui endisele
riigi teenijale, kes üle 12 aasta truilt
Eesti riiki ära teeninud. Lisasin palvele
juurde ka kõik vajalikud doku-
mendid, kuid 21. s.k.p. möödus palve
esitamisest kaks kuud, seepärast:
Hra Riigisekretär!
Palun Teid nii lahke olla ja
võimaluse korral teatada, milliseid
tagajärgi annab mainitud palve,
et saada seisukohta võtta oma
perekonna elu korraldamisel.
(järg pöördel)
Kõne all olewa palwega maakonna riigimaade ülemale tahab Busch
nähtawasti asja, mis ta kohtus kaotas, teisel teel heaks teha.
Maakonna riigimaade ülema otsus Lehola mõisa inwentaari hinda-
mise kohta on aga sisuliselt ja wormiliselt ekslik, selle pärast palun
ma Põllutööministeeriumi: Harjumaakonna Riigimaade ülemale ette-
kirjutada Lehola mõisa inwentaari hindamist ärajätta.
Tallinn, 13. juunil 1921.
(allkiri) A. Beek
Alguskirjaga õige: (allkiri) E. Gutmann,
Maak. Peaw. asjaajaja.
suuruses on tasutud.
Maak. Pw. registator (allkiri) E. G.
Ärakiri ärakirjast õige: Busch
sarnased mehed meie riigi eesotsas, siis
läheb kõik hästi.
Peaks Jumal meile tulevikus pal-
ju sarnaseid mehi andma.
Et koguduse esitus Põllutöömisteriumist
oma kirjade peale vastust ei saanud
pööras ta Konsistoriumi kaudu järelkü-
simisega ministeriumi poole ja sealt vas-
tati siis, et koguduse enese soovide järele
olevat koguduse maa ja selle piirid aetud.
Missugune iroonia! Meie protesteerime
meie vaidleme vastu, wiimaks palume meie
45 tiinu maad, meile antakse 25 tiinu majan-
dusliselt võimatute piiridega; meie palume Konsis-
tormilt kaitset ja siis seletab Põllutööminis-
teerium rahulikult, et kõik olevat meie oma
tahtmise järele sündinud, vististi ka see, et
ja võõrandamata maa võõrastele ilma oma-
nikule sellest teatamata tarvitada jagab.
Ka selle Põllutööministeriumi seletuse lisame
praegusele kirjale juurde. Ka Vana-Otepää
vallavalitsus, kelle piirkonnas Otepää kiriku-
mõis asub, protesteeris niisuguse ülevõtmise
vastu, aga tema saatus ei olnud parem, ka
tema ei saanud vastust
Nüüd, 1921 aasta veebruari kuul sai Otepää
Saaremaakonna Riigimaade Ülemale
Saaremaakonna Kaarma
Suure valla Kodaniku Jakob
Mihkli p. Lember'i
4damal Septembril s.a. põlesivad Kaarma
Suures valdas Uga külas minu rendi talu
"Jurna" elamise majad ühes rehetoa ja rehali-
sega maani maha, kus juures kõik tänavu
aastane rukki vili ja heinad tule roaks saivad.
See suur õnnetus pani mind majandusli-
selt äärmiselt viletsasse seisukorda, sest tervelt
majapidamises tarvis minev leiva vili ja
looma põhk tulevad kõrvalt muretseda, niisa-
ma seisab ees tungevalt tarvilikkude majade
ehitamine, sellepärast palun Teid, kui võima-
liku leiate olevad, sellekohase ülemusele minu
palvet edasi kanda, et mind rendi ja
muudest maade peale langevatest maksudest
üheks aastaks, see on 1920 a. sügisetest ja
majandada, siis olen mina alati soovinud, et Riik
võtaks selle maatüki omale ja annaks minule
maad riigimetsast, mis asub otsekohe minu talu
kõrval. Soodustus seisaks selles et minu kinnisvara
oleks siis ühestükis olema ja minasaaksin seda
ka kasutada.
Minu korduvate palvete pääle Metsamajanduse.
büroo poolt eitavas vastuses saadetud põhjendused
ei tohiks väärida täit lugupidamist. Minu poolt
vahetuseks palutud maaala ei ole mitte põllumajan-
damiseks kõlbmata maa, vaid see on põllumajanduse
konsulendi - eriteadlase poolt tunnistatud põllumaja-
pidamiseks täiesti kõlbulikuks maaks, olles kaetud
10-34 sm. paksuse mullakohiga ja olles pealegi
veel parem minu talumaast mis asub riigimetsa
kõrval. Mis puutub väitesse, et soovitud maaala on
kaitsemets, siis tähendan ma pole palunud ka
minu poolt pakutava maatüki suurust maad
2, 13 ha, vaid olen olen nõus leppima poole väiksa-
ma maaga ja seda riigi kasuks, samuti kui
tõesti ei peaks ühtegi teist võimalust leiduma
sarnase väikse maatüki saamiseks, siis olen nõus
ka palutud maatükki § 16 alusel kaitsemetsana
vahetuseks vastuvõtma. Juba see asiolu ainuüksi
peaks tõendama, et minu tõsine soov ja palve
on ainult kaotada minu üksteisest eemal asuvate
kahe maade rasket majandamist, neid koondada
ja see tohiks olla täiesti otstarbekohane ja põllu-
majapidamise seisukohast ka soovitav.
Lõpuks tähendan veel et nimetatud maade
vahetuse tõttu saab minu põllumajapidamine.
tele palutud vastav vastus anda.
A. Sarrik.
Mu aadress:
Tähe t. 80 -2.
Saadud. 31. mai 1932a.
Lauajuhend No 803
Kõrgesti austatud härra Riigivanemale
Hariduse ja sotsiaal
ministeeriumis
E. W. kod. Erli Mihkli t.
1. Juni 1932
Kr.
Morgeni elukoht: Roopa 56
Minu mees Eduard Jakobi p. Morgen suri
vabadussõjas 1919 a. haigusesse
Nüüd lõpetati Hariduse- ja sotsiaalministri otsusega
minule pensioni maksmine, mille läbi olen sattunud
wiletsasse seisukorda Palun wõimaldada minule
härra Riigiwanem. Teie jutule pääseda
Jään lootma, et minu palwe leiab Teie lahket
wastutulekut.
austusega
Tallinnas 31. V. 32.
E. Morgen
poolest raskendatud, et minul, kui hiljuti läbi enam-
laste wäerinna tunginud isikul, mingisugust maja sisse-
seadmist ei ole, nii et mina ainult mööbliritud korte-
rit wõin tarwitada. Korterikomisjon, keda mina juba
ammugi olen palunud, minule korteri saamise asjas abiks
olla, on seniajani minule ainult korteri N 3 majas N 27
Raua tän. juhatanud. Waatamisel aga selgis, et see korter
ilma mööblideta on ja pealegi nii rüüstatud olekus ja
ta oli. Niisugusel seisukorral ei ole minul milgiwiisil
wiibimata minu praegusest korterist wäljakolida.
Muidugi, kui riigi huwid seda nõuawad, et mai-
nitud maja N12 peab rekwireritud olema, siis mina
ei wõi, ega soowi selles omalt poolt takistust teha.
Kuid sündgu see seaduslisel korral. Sellega oleks wististe
ka ülemal tähendatud raskused lahendatud. Seaduse-
korralisel asjaarutamisel oleks ka minul wõimalik re-
kwikerimise komisjoni ees oma olemist seletada ja
kui komisjon otsustab, et mina praegusest korterist ni-
melt pean wäljakolima, külap tema hoolitseb ka siis
selle eest, et minule, kui riigiametnikule, sündsat korterit
juhatada, kuhu ma wõiksin sissekolida.
Ülemal tähendatud põhjustel palun Wabariigi
Walitsust käesolewat Siseministri käsku, kui mitte
seaduslikku, äramuuta.
11 oktobril 1919 a.
Tõnis Wares,
Aia tän., m. 12, k. 1.
Rahaministri abi.
Saadud "28. II 1938 a.
Lauajuhend nr. 412.
TOILA
15/I - 38
Herra Kolonell Krabbi!
Käesolevaga palume lahkelt alljärgnevat
palwet hrra Riigihoidjale ettekanda
Kuuldavasti kavatsetakse praegu ehitatava
Oru-Männiku kõrgema kodomajanduskooli
juurde arstimaja ehitada, seega saaks
Toila lähemas tulevikus omale arsti.
Nimetatud asjaolu tervitatakse Toila
kui ka kogu ümbruskonna rahva poolt
suure tänu ja rahuldustundega kuna
arsti puudus annab ennast Toilas sageli
vägagi tunda. Ehitada kavatseva arstimaja
asukoha kohta, kui see veel määratud ei ole
esitame järgne0va palve. Oleks soowitav kui
arstimaja asukoht määrataks lähemale Toila
suvituskohale, kuna arst siis ka rahvale kättesaada-
vam oleks. Seelest seisukohast väljaminnes võiks
vast ehituskrundiks nimetada üks praegu
Voka valla hooldamisel olevast ehituskrundist
millise asukoht Toila suvituskoha keskel, praeguse
Postkontori läheduses ja kuhu kavatsetakse
tulevikus ka Toila Kõrgem algkool ehitada.
113p -
Palju paha ja hingelist madalust hõõgub
veel laialt, kui tuli tuha all, ja purskab
ühelt ja teiselt poolt ülesse, üksikuile
kodanikeile paljugi paha sünnitades.
On ju palju sihilikke ässitajaid, kes
madal-hingelisi inimesi üksikute vasta
püüavad vihale ässitada, et segadusi
sünnitada.
Enda ümbruse hingelise madaluse all
saan ka mina isiklikult kannatada. Olen
kuulnud lauseid "autoriteetsete" isikute suut
et "tuleb üks põhjus leida, kuida teda
saab siit minema ajada" jne. Tähendab, et
ei leia mingit põhjust, et enda isikliku viha
pärast saaks teda seadusliku karistuse
alla saata.
Seega sooviks siis väga, et sarnased
madal-hingelised saaks rohkem hingeliselt
haritud!
lisanud selle kirjale 10 s. postmargi,
nõu, vastusena saada.
Kõigesuurema austusega
Kodanik J. Meresaar.
Põlva. Rosma.
ja laps peab ema kohtus käimise all kannatama,
Kõik mitteõiglased asjaolud on saanud meie
perekonna purustajaks ja riikliku elu nõrgestajaks
Sest sohinaised on wiinud oma kawala üle kohtuga paljud
perekonnad õnnetusesse ja müünud ära töötamise
elu asemed ehk warandused millega keegi waewalt
oma perekonnale kasutada saades oma töö eest on
leiba saanud. Sarnane riikliku ülesehitamise töö-
äwitamine on kõlblus lage ja ei ole õiglase eluga
koos kõlas et ühe sohinaise lapse kaswatus nii kallis
on et suured elamis waradused ara müüakse.
ja siiki see laps wiletsasti kaswatud saab. Kogu
rahwas on tuskas üleliikse sohinaiste kaitmise
pärast eba normaalsetel alustel. Sellepärast
leian et seadus tuleks kiiresti parandada, et meie
perekondlik kõlblus elu saaks kõrgemale tasemele.
tõstetud. Sohinaiste kelmusega rikkastamisele piir.
pandud ja iga loomulikust elust kõrwale minek
wärskelt arutud kus peaks neiul isegi tunniaeg
umbes ülesse antud perekonnaseisu ametnikule.
kui ta on olnud kellegiga sugulises wahekorras.
Siis saaks kohus tõenäoliselt asju arutada
ja kohtu otsused saaksid õiglased.
Sohinaiste naiste õiguste wahendamist
nõuab kogu rahwas. Selle pärast palun
eestirahwa nimel et seadus saaks
parandud. Leo Tiik
Olustwere-Tääksi postkast No 2
Tartus, 22. II 37.
Palume Teid vastu võtta meie,
Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi ja Tartu
Tütarlaste Keskkooli kodutütarde sü-
damlikemad õnnitlused. Tahame olla
Teile ja oma isamaale häädeks tütar-
deks ning kasvada tublideks kodanikeks,
kes kunagi ei unusta oma lipukirja:
"Isamaa auks - alati valmis!" Oleme
õnnelikud, et võime Teile, meie süda-
mest armastatud Härra Riigivanem,
läkitada parimaid õnnitlusi. Jätkugu
Teile veel palju, palju jõudu töötada
meie kallile kodumaale, meie armsale
Eestile. Selleks Teile, Härra Riigivanem,
kodutütarde traditsiooniline tervitus:
Õnne! Jõudu! Edu!
Tartu Tütarlaste Gümnaasium ja
Tartu Tütarlaste Keskkooli kodutütred.
Mul ei tarvitse eraldi öelda, et, saates Teie ja uue
Vabariigi Valitsuse ametisseastumist oma parimate soovi-
dega, laialdased haritlaste ringkonnad kindlasti hellitavad
lootusi, et Vabariigi Valitsus oma muude ülesannete kõr-
val leiab võimalust pühendada oma tähelepanu ja teojõudu ka
meie praegu nii kitsikusse jõudnud vaimse iseolemise vaja-
dustele ja hädadele. Ja mulle tundub, et kõiki Valitsuse sam-
me võetakse siin vastu mitte ainult vabanemistundega
nüüdsest vaimsest surutisest, vaid et kõigilt poolt val-
mis ollakse aetuna meie murdumata rahvuslikust elutah-
test Valitsusele vastu ja abiks tulema. Tõsi küll, meil ku-
junenud mõtlemise ja tegutsemise keskse juhtimise süsteemi-
juures näib, et laialdasema ja tegurõõmsa koostöö äratami-
Ma ei või muidugi arvata, et minu kahjuks liigagi pikaks
veninud kirjas ettetoodud mõtted oleksid Teile, Härra Peaminister, min-
giks tundmatuks uudsuseks. Kui neid siiski paberile panen,
siis teen seda vaid enda kodaniku-sisetunde sunnil ja teadmi-
ses, et Teie ainult heatahtlikult võite suhtuda sellesse, kui keegi
kodanik praegusel keerulisel ajal kohapealt oma mõtteid ja tundmu
si otsekoheselt avaldab.
Soovides Teile Teie suureks tööks õnnelikku kätt ja
Õnnistust
sügava austusega.
Vastatud 24.10.39
M Moora
kullaavastamisetasu ka veel teisalt, millega seoses Eesti Vabariigi vastavatel asu-
tistel tuleks minu, kui oma kapitalide peremehe õigusi silmas pidada. Tõsiasi
tuleb ikka päevavalgele.
Mul on teade, et minu kullaavastamise teenete eest tasunõudmist on ar-
vestatud nagu kord ja kohus nõuab. Seepärast tuleb samme astuda.
Enne seda aga ma sooviks selles asjas veel kord küsimusi esitada, mis
nõuavad selgitamist alates 1933 a. Sel põhjusel, kuna mu mitmekordsele järele-
pärimisele vastavat vastust ma saanud ei ole, palun korraldus teha:
1. Et välisministeerium annaks mulle viivitamatult kirjaliku vastava
vastuse mu palutud küsimusele: „Kas on mulle mu kullaavastamise teenete
eest tasumaksmise kohta teade tulnud?" Et ühes sellega mulle saadetakse
ärakiri Inglismaalt mu isiku kohta tulnud järelepärimisest juunil või juulil
1937a. ja selle peale saadetud vastusest mu eraasjas toimunud mu isiku kind-
lakstegemise kohta 24 juulil 1937 a. mida mul õigus teada on.
2. Et mu eraasjasse puutuvad dokumendid igakord ilma sellekohase küsi-
muse esitamiseta kätte saadetakse, nagu kodanikul õigus saada on.
3. Et Eesti pank mulle kirjaliku vastuse annaks mu palutud küsimuselt
„Kas on Eesti panka mulle Inglismaalt toodud kullaavastamisetasu kullas või
rahas, või tulnud teade, mu kullaavastamise teenete eest tasusissemaksmise
kohta, mu nimele Inglismaa panka?" Seda küsimust põhjustab asjaolu, et mu-
raha olemasolust välismaa pangas teadis Eesti panga Tartu osakonna ametnik
nagu eelpool öeldud ja suusõnaliselt küsis mu korraldust raha siiasaatmise
kohta, mida ma ei teinud, kuna niisugused toimingud nõuavad kirjalikku
formaalsust.
4. Et mu isiku jälitamine kohe lõpeks, kuna ühtegi põhjust ei saa olla,
mis õigustaks mu isiku jälitamist, millest räägib Eesti Vabariigi põhiseaduses
Eesti kodanikkude õigused ja kohustused § 10.
Tartu, 28 aprillil 1940a.
P.S. Eelpooltoodud mu eraasjasse puutuva seletuse endisele Vabariigi Valitsusele, ma
kuid E. Rahvapank ei olnud sellega rahul ja
nõudis kohtuteel minul weel maksta olewa
laenuosa tagasi ühekorraga. Kohus rahuldas
E. Rahwapanga nõudmise, kusjuures mõistis
wälja wõlasummalt kuni maksupäewani 18.
(kaheksateistkümmend) % aastas. Et minul
ja ka käemeestel wõimalik polnud laenu kohe
tasuda, ega ka nii suurt protsenti wõimalik
pole maksta, siis on need senini maksmata,
sest E. Rahvapank pole minule weel oksjoni
teinud. Hiljem hakkasin põllumeheks, sest mi-
nul on päritud isatalus mõtteline osa; ka
kalapüügi wärk on alles ja püügi hooaegadel
käin ka merel, kuid wiimastel aastatel on need
mõlemad tegevusalad wäga wähetasuwad ol-
nud nii, et olen saanud ainult maksud
maksta ja ise perekonnaga ära elada (põllu-
majanduse arendamine läheb ka wäga pikal-
daselt, sest hakkasin elama söödimaadel
töötades ühe hobusega ja pidades ühe lehma,
siiski olen suutnud seda edasi wiia ja weidi
laiendada). Kui nüüd peaks juhtuma,
et E. Rahvapanik minule oksjoni teeks,
siis on minu majandus häwitatud ja ma
ise oma perekonnaga wiletsuses ning ühis-
konnale koormaks (olen pooleldi tööwõimeta,
kannatan mao haawade all). Et kohtu otsus-
on olemas, siis on see wõimalus, nagu
Kilingi Nõm-
me II algkool
Johannes Talts
IV kl
23.-IV-36.
Konstantin Päts on olnud meil täht-
saim tegelane Eesti iseseisvuse saavutamises
ja valitsemises. Venestamise ajal hakkas
ta Tallinnas Eesti ajalehte "Teataja" välja
andma. Selles õhutas ta eestlaste rahvus-
tunnet ja iseteadvust. 1904.aasta Tallinna
linnavolikogu valimisel oli tema teene, et
eestlasi pääses üle poole sinna. Kui ve-
nelt omavalitsuse õigus saadi oli kõrgemaks
võimuks maapäev, mille eesotsas oli K. Päts.
Bresti rahulepingu järel pidi Saksa Eesti
okupeerimiseks saama. Kuid Maapäev kuu-
lutas välja Eesti iseseisvuse. Okupatsiooni
ajal saadeti Päts ja ta kaaslased Saksamaa-
le vangilaagrisse. Kui puhkes seal revu-
lutsioon pääsis põgenema. Kui saksla-
sed minema hakkasid, tungisid ida poolt
enamlased peale. Nüüd oli raske riiki
juhtida, polnud raha, sõjaväge, varustist
ega toidumooma.
Saadud. 10 juulil 1931a
Lauajuhend No. 741
Kõrgesti aulik Härra Riigivanem.
See lootus, mis mina Teie peale olen pannud
olete Teie täiel määral täitnud ja ma ei mõista
mitte väljendada oma sügavamat tänu, loodan
ainult et Jumal mulle tulevikus selle võimaluse
pakkub Teile tõendada oma kõige sügavamat
lugupidamise avaldust.
Teadaanne Eesti pankast raha päralejõudmisest
sain täna kätte, millega asun kliiniku
arvete õiendamisele, lahkumisele kliinikust
ja ravitasemise jätkamisele kodu.
Teie tänulik
Tartus 9.7.31
S. Pinding,
colonel erus
harilikus elus on see saatus was-
tandiks kõige minu elus olemise
küsimuses. Julgan tähendada, et mina
olen, laste ema, nimelt poeg 14 aastane
ja teine poeg 2 aastane, et aga wiimane
tarwitab wanemate abi, mida minu
mees oma teenistuse läbi toetas,
Siis oli minul julgus tulewiku waadata
Et aga minu mees ilmsüüta kurja-
tahtliste isikute kaebtuste põhjal
on ilm süüta karistust kannatanud
ja praegugi seda kannatab - siis
olen selle tõttu wäljapääsemata seisu-
korda sattunud, nii et mehe äraole-
misel, ei suuda enesele ülespida-
mist leida, olgugi et keskealise
eluaja tõttu wõiksin tööd teha, kuid
alaealised lapsed tarvitawad abi
ja alalist järelwalwust, mis mind
nende juurest ära olmist takistab.
Kõike ette toodud põhjusi silmas
pidades, julgen kõigealandikumalt
palwega Teie ette pöörda, et minu
kurba elusaatust tähele pannes, minu
alandliku palwet ette kanda Riigi-
kogu, kus tema selle asjaolu ja
minu elusaatust silmas pidades
antaks kõrgeauustatus Riigikogu
ära nägemise järele, sest tema on
juba ilmsüüta wangis ära olnud
ja trahwi kannud üle aasta aja
ja mina kui abitu naesterahwas
oma alaelaliste lastega pean nälga
kannatama, mis tuntawalt mõjuda
OTEPÄÄ
Kiriku eestseisus
2 märtsil 1921.
No. 163.
Eesti Vabariigi
Riigivanemale
üle Nuustaku
Otepää kogudus pöörab tõsise palvega
Teie poole ja palub alandlikult Teid kui
Vabariigi Valitsuse juhti Otepää koguduse
ja Vabariigi Põllutööministeriumi vahelist
tüliasja Valitsusele selgitamiseks ja otsus-
tamiseks ette panna. Asi on nimelt järgmine.
1920 a. veebruari kuul oli Planeerimise Pea-
komisjon Olepää kirikumõisa maad Nuusta-
ku alevile lubanud anda. Kogudusele ei
teatatud sellest kavatsusest mitte. Seda teadet
ajalehest lugedes pöörasivad koguduse esitajad
protestiga Põllutööministeriumi poole ja palu-
sivad, et sellel juhtumisel kui Ministeriumi hooli-
mata maareformi teostamise määrustest, kiriku-
mõisa maad võõrandama hakkab, jätaks kogu-
Eesti Vabariigi Valitsusele.
Sõjawäe prokurör
Sisse: No. 470
Lääne maakonna Welise walla
14" I 1921 a
kodaniku Jüri Tõnise p. Loringi,
elutseb Velise vallas.
Valitsus
Armu andmise palwe.
3. jaan. 21.
Sõjawae Ringkonna kohtu otsusega 15 detsembrist
1920 a, mille põhjal mind mobilisatsioni käsu täit-
mata jätmise pärast 8 kuuks türmi mõisteti, ei
wõi mina mitte rahule jäeda järgmistel pohjustel:
Sõjawae Ringkonna Kohus asja arutamise juures
ei pannud tähele asjaolu, et mina jaanuari kuul
1919 a parandamata tiisikuse haiguse pärast woo-
dis lamasin ja maakonna linna Haapsalu, mis
minu elukohast 70 wersta kaugel, wankriga
sõita ei wõinud, sest et igasugune wähem põru-
tamine mul were jooksu sünnitab, mida ilma
arsti abita kinni panna ei saa.
Niisamuti ka ei pannud Sõjaväe Ringkonna
kohus tähele, et mina Lääne maakonna rah-
wawae kommisjoni poolt, kui parandamata
tiirikuse haige, wabastud olen, mille kohta
mina asja arutamise juures tunnistuse ette-
näitasin ja mis minu süüdistus materjalist
ka näha on.
Ühtlasi ka ei kutsunud Sõjawäe Ring-
konna kohus minu poolt üles antud tunnista-
jaid wälja, kes tõendada oleks wõinud
seda, et just haiguse pärast ei wõinud mina
mobilisatsioni käsku täita, waid mõistis
mind 8 kuuks türmi, niisugune karistus
Vilma Plume.
VI kl.
Orajõe Kabli 6-kl. algkool 27. V / 1936. a.
Meie praegune riigivanema asetäitja Konstantin Päts on eten-
danud tähtsat osa eestlaste hilisemas ajaloos. Eriti väärtuslikud
on tema teened iseseisvuse saavutamisel. Palju on ta ohverdanud
Eestile juba siis, kui eestlasi ühes maaga loeti Vene omaks.
K. Päts sündis 1875. a. Tahkurannas Pärnumaal möldri poja-
na. Ta on juba kaunis elatanud mees, kuid sellele vaatamata
juhib ta riiki nii, et rahval oleks hea käekäik. On ka arva-
tavasti teada, kust Päts saanud sellise nime. Päts'i vanenad
olnud helded ja jaganud vaestele leiba pätsi kaupa. Sellest
siis saidki Pats'i vanemad sellise nime. K. Päts oli õigusteadlane
Hariduse sai ta Riia vaimulikus seminaris ja Tartu ülikoolis
XX s. etendas K. Päts rahva majandust ja süvendas hoogsasti
rahvustunnet. Eriti pööras ta tähelepanu tööstusele ja kauban
Tartus 15. okt. 1939.
Väga austatud Härra Peaminister.
Lubage, et senise ülikoolikolleegina saadan Teile oma
otsekohesed tervitused ja parimad soovid kordaminekuks.
Teie väga vastutusrikkas juhtimistöös nüüdsel erakord-
selt raskel ajal meie rahva elus.
Kui endale julguse võtan Teile Teie kõrgele kohale
asumise puhul jõudu soovida, siis teen seda sisemi-
sest tarvidusest ja veendest, et nüüdne aeg nõuab pal-
ju enam meie rahva kõigi jõudude heatahtlikku kok-
kuhoidumist oma juhtivate isikutega kui paljud vare-
mad aastad.
Igale teadlikule eestlasele tundub, et praegune aeg
oma saatuslikult otsustavuselt meie rahvuslikule elu-
le on kõrvutatav veel ainult meie poolt läbi elatud
Vabadussõja aastatega, mispärast riigi juhtimise õnnes-
tumine nüüdseil päevil jääb ajalukku teise, oluli-
Tartu, Pepleri t. 12.
26. sept. 1921 a.
Eesti Riigivanemale.
Mina saatsin Teie Eksellentsile 12. VIII. 21 a. tähtsaadetuse No 475
all kirjad ja dokumendid pensiooni saamise asjus Härra von Essen'i
möisast - otsustamiseks. Kuni senini ei ole mina mingit vastust saanud
Ma kahetsen et Teid tülitama pean, kuid palun kui wõimalik on, minule
teadustada kuidas minu pensiooni saamisega lugu on. Tallinna mina ar-
vatavasti söita ei saa, sest minul ei ole selleks raha ja tervis on
hädaline. Mina olen ootanud juba kaks aastat pensiooni, et küll teada
on, kui palju tegemist ja vaeva mul on olnud möisatega - rohkem kui
perekonnaga, - ja nüüd niisuguses puuduses olla - on töesti väga
kurb ja piinlik seisukord.
Loodan kindlasti, et Teie Eksellents mulle minu pesiooni lubate.
Oleksin Teile väga tänulik, kui vähegi kuulda saaks sellest asjast.
Jään Teie jne...
E. Coneghan.
Inglis alam.
Peaministrile
Loviise Kruusel'i eluk.
Kirbla vallas.
Ungru talus.
Olen üksi kahe allahealise lapsega, minule
kuuluva maa-tüki peal, sest mees; kellega varem abielus olin,
lahkus ja hävitas talus asuva invendari. Mispärast
jääb talu harimata.
Seepärast palun teid, käesolevas viletsuses, mulle
abiraha võimaldada, et väiksin muretseda hobuse.
Lisa: Tempelmaks
Kirblas 1 novembril 1939a.
L. Kruusel.  (allkiri)
Sooviksin olla sulle kuidagi
tegelikuks kaasaitajaks. Minu
praeguses seisukorras on see
aga väga vähe võimalik.
Nõo, Tõraveres
14.X.39.
A. Turp.
Raadios kuulsin Teie kõnet üksiktubade üüride mahakärpimise
üle. Tähendab meie ei olegi enam majaomanikud. Maksud ja elu-
kallidus on suurenenud, elu kallidus kõigiti tõusnud, aga veike-
majapidaja pidagu suu. Teie vist üldse ei teagi mis veikemaja oma-
nik peab kannatama. 90% on üksiktubades kommuniste, kui
nad tulevad, palud kül kõigiti neid rahulikult elada, aga see
jääb hüüdjaks healeks kõrbes. Neil ei ole häbi ega auu, näen kül
kuidas praesitaks, ja vürtsipoes on paremad palad nende jaoks,
sest tööline saab nüüd head palka. Keegi neist kodaniku maksu maksa
ei taha, niisama halvasti maksavad üüri, ja kui ära kolivad
jättavad viimase kuu üüri maksmata ja toad luttikaid ja
mustust täis. Majaomanik peab iga üürniku ja tema pere
järele
liikme klosetti puhastama, sest see meie töörahva tõig on kui
loomad koristamata, politsei aga nõuab puhtust, milline sarnast
inimestega raske hoida on. Ega ilma remondita kellegile tuba
ka ära anda ei saa, nõnda et majaomanik on sunnitud üüri
tõstma. Lapsi keegi ei keela, need sõkkuvad kattusse ka
puruks, kui ühtelugu majaomanik karjaseks ei ole. Kül
on raske, apa ega majaomanikule keegi tööd ka ei
anna, sest temal on ju maja. Ülemuste peale nurisetaks
et kõrged palka saavad nende vere vaevast, ja kui nemad
ette otsa pääsevad, olgu se valitsus kuitahes vastutulelik
ehk niisama maja omanikud, ega nemad sellest ei hooli
tappavad maha mis ette tuleb. Väga vabandan et
Teid nii palju oma hädaldamisega tülitasin, aga vana
Kausta
Peaminister
Härra peaminister!
Olen oma palvete peale saanud Riigikantse-
leist 2 paberit, teatega et minu palved on Teie
korraldusel saadetud edasi Sotsiaal ja- Kohtu
ministrile. Palusin endale pikaajalist laenu
kr 300- elu alustamiseks. Need paberid minu
elule senini algust annud ei ole. Nüüd
jääb mul ainult üheks asjaks lootus -
palun mind mahalasta. Loodan et
selleks otsuseks pole resulutsiooniteatet
vaja.
Jaan Ollino.
Pärnu tee 35 Abja-Paluoja
Abjas 25 juulil 1940.
kes kuidagi on eksinud §§ wastu
wäljaarvatud mõrvarid, röövijad
wargad ja põletajad. Meie palume
Kallist härra Presidenti südamest
et ta teise amnestia sääduse weel
koostaks ja wälja annaks, ning
kuivataks oma laste silmist
pisarad ja meie wõiksime
kõik üheskoos rõõmsad olla
waba Eesti pinnal oma iga päevast
viljakat tööd edasi teha ja
need mehed ja naised lubavad
südamest mitte tulevikus
eksida §§ wastu
§§ vastu eksijate nimel.
Saadud "25. X 1937a.
Lauajuhend nr. 254.
Härra Riigihoidja'le
Valgamaal Lõve vallas Lõve as.
elava Eesti Kodanik August
Simmu pg. Kasak'i
Alandlik palve
Käesolevaga pööran palvega Teie Härra Riigihoidja poole
selleks et minul saaks võimaldatud isiklik kokkusaamine
Teiega. Olen lasterikkas perekonna isa. Osavõtnud vabatahtli-
kuna vabaduse sõjast.
Minu mitmekordsed palved maasaamise asjus ei ole andnud
nimetamis väärseid tagajärgi. Kirjalikult ei ole minul aga
võimalik selgitada kõike neid põhjusi mispärast minu
palved ei ole andnud tagajärgi
Olen 6. alaealise lapese isa kelle peaülesandeks ja pühaks
kohuseks on nendest kasvatada väärikaid kodanikke kes
omaks vastava hariduse ja teadmised selleks et tunda
endid ausate kultuurriigi kodanikkuna.
Kõigeks selleks ei jatku minule praeguses olukorras jõudu,
sest oma füüsilise tööga jõuan mina vaevalt niipalju
et oma perekonnale muretseda igapäevast leiba.
Et oma tõsiselt rasket majanduslist olukorda selgitada
loodan et minu palve Teie poolt tähelpanu leiab.
Lõvel
Tõsises tänutundes:
"19." okt. 1937.
August Kasak.
Riigikogu kantselei
31. jaan. 21.
saadud 27 I 1921 a. No. 252.
No 554
Kõrgestauustatud
Eesti Wabariigi Riigikogu
Wiljandi maakonnas
Patküla walla piirides
"Akki" talu maa peal
elawa Anna Jüri tr.
Pehk'i
Kõigealandlikum palwe.
Wiljandi-Pärnu Rahukohtu kogu otsuse
järele 12 Aprillist s.a. sai minu abielu-
mees Hendrik Pehe karistatud ebasüü-
distuse tõttu Ado Lillemäe poolt ho-
buse warguses Kolmeks aastaks wangi
roodu kõige iseäraliste õiguste kaota-
misega. Seda sama otsust rahulolematuse
tõttu, sai appelleritud kohtu Palatisse
kus aga faktide ette panematuse tõttu
ning asja igakülgse selgitamise puudu-
sel sai endine otsus kinnitatud, minu
mehe otsus kinnitatud ja tahes ehk
tahtmata, pidi ja sunnitud oli paenu-
tama oma saatuse alla. Wõib ju
konstateerida, et kohus leidis minu
mehe süüdlasena, kuid tegelikus ja
nistusse kölbulikuks.
Kaitseväeteenistusest lahkudes olen
äärmiselt raskesse majanduslisse seisukorda
sattunud. Minul on 8a. poeg ülevalpidada.
1924 a. võtsin ennast, ülemuse Käsul, Eesti
alamaks, nii et minul praegu kadumaale tagasi
pööramine ,on teatud raskuste ja kuludega seatud.
Pealegi oleks minul tõesti piinlik, tagasi kodumaale,
pöörda sandina, kui 12a. Eesti Kaitseväes korralikult
teeninud olen.
Palun Teie Ekstsellentsi lahked korraldust
ja kaasabi, et minule saaks 12 a. korraliku teenistuse
eest Eesti Käitseväes, kui väljamaalasele, pension
eriseaduse järele määratud ja kapteni auastmesse
tästetud, mida olen, nii aja, kui koha järele välja
teeninud - ehk Ratsarügementti uuesti teenistusse
määratud.
Teie Ekstsellentsi ,abi peale lootma jäädes
A. Nieminen
Narvas 27. XI. 31.
järele (mida väljalunastada paluksi-
me Pangast Angielsko-Polski) $ 120 eest Vene
tšervontseid muretseda (soovitav suuremates
kupüürides) ja need võimalikult kohe meile
tada selle väljasaatmisest.
Härra Riigivanen palub Teile, härra Minister
oma parimaid õnnesoovisid uue aasta puhul
edasi saata ja vabandada selle tülitamise
eest, mis käesolev kiri Teile sünnitab.
Teid, v. lugupeetud härra Minister, paludes
omi südamlikkumaid uue aasta soovisid
vastu võtta,
jään austuse ja tõsise lugupidamisega
Teie / L. Jakobsen /
P. S. Juhul kui Saatkonna Sekret. ega
sõjav. esitajat Varssaris kohal pole
võiks seda asja ehk ka p. Sandecka
lahendada. L. J.
talvel Narva frondil punaste vastu võideldes haa-
vata, kuul läks rinnust sisse kopsust läbi, ja tuli selja
tagant välja nõnda et ta pool surnult punaste kätte
vangi langes ja kuue kuulise paranduse järele vene-
maalt ma ei tea mitte mitme protsendilise terwi-
se või jõu kaotusega tagasi ilmus, nõnda et ta
praegu raske töövõimetu on, ja noorem poeg teenib
praegu rahva väes edasi.
Minu perekond ühes haavatud
pojaga kannatavad äärmist puudust ja oota-
vad minu abi järele sellepärast siis need and-
meid nähes, palun alandlikult Riigi kogu mulle
seda 2 kuud mis mull veel istuda jääb armu an-
da ja õigused mis mul kohtu poolt ära on võe-
tud mulle tagasi mõista seda nähes et minu
süi ei ole mitte seda väärt et ma sellepärast
õiguste kaotamisega pidin karistud saama ja
et ma ka õiguste kitsendamisega võin äärmi-
se puudust kannatusesse langeda jään lootm
et Riigi kogu minu palvet mitte tähele panemata
ei jätta.
Tallinnas 18 Märtsil 1921 aastal
Alandlik paluja JaanKäärdt
K. A. Eesti wabariigi walitsusele ja
"15" nov. 1939
987.
riigi wolikogule.
Meie muistsed esiwanemad on olnud oma perekonna-
elus puhas rahwas. Ja meie õiglase iseloomuga rahwas
wihkab, ka nüüd rojast elu rahwa seas et meie
rahwas teab, et meie riigi kõige kindlam tugi
on ausakombeline ja puhas perekonnaelu ja
meie eestlased tahame kõik, meeles pidada
Jumala põhiseadust. Ära tee ligemisele seda
mis sulle endale alw on. Sest see põhimõtte on kõige
kindlam, riigi rahva alus kiwi. Õiglast rahwast
rahuldaks seaduse kord.
§ 1). Meie eesti neiul on õiglane neitsina saada
abielunaiseks oma mehele.
§ 2). Meie eesti neiu peab seadusliku abi otsima, kui
on pettusega wõi wägiwallaga oldud sugulises
ühenduses temaga.
§ 3). Kui neiu on olnud kellegiga sugulises wahekorras
siis peab iljemalt kahenädali jooksul sellest teatama
perekonnaseisu ametnikule. Millisest ajast algaks
seaduslik asjatoimetus neiu kaitseks. Kui wägiwalla
korral peab neiu kohe teatama wõimule sugulisest
koos elamisest, wõi katsest.
Sammuti tuleb neil teha kes on elukogemustega
kaotanud neitsituse.
§ 4). Perekonnaseisu ametnik on kohustud mees isikud
wäljakutsuma, neiuga seaduslikuks abiellumiseks.
Ja kui mees isik sellega nõus ei ole ja eitab
neiu seletust. Siis tuleb kohtulikult kindlaks
10 mai 1932.
Riigiwanema Majawalitsejale
Eelarwe
Auto "Mecedes"i remont tööde pääle
1,) Mootori klapid lifida kr 25
2.) Wedrud lahti wötta määrida '' 16.
3.) Amortisaatorid korda seada ''  4.
4.) Õli filter ja torustik puhastada " 3.
5.) Bensiini pump korda seada " 5.
6.) 14 uut wedru polti a. '' 35.
7.) 14 uut wedru pukse. " 14.
8.) 28 seibe pronksit wedru kiigede wahele - 8.40.
9.) Tsentraal määrdetorustik lahti
wõtta ja puhastada " 9.
Kokku kr. 119.40 s
Sada üheksateist krooni (40s)
AUTO REMONDI-TÖÖKODA
L. VARN
TALLINN, Endla tän. Nr. 9
2. aprillil 1921 a.
30 märtsil
4 1/2
Kunsti ja teatri Ühing "Ugala",
kes registreeritud Wiljandi-Pärnu
Rahukogus 10 Jaanuaril 1920 a.
N 191 all, on wöeras ruumis pidanud
töötama, iga teatri etenduse pealt
2.600 marka üüri makstes. Et
niisugune üür prowintsi linnas
Ühingule üle jõu käib, kawatseb
"Ugala" Ühing omale maja ühes
teatri ruumidega osta. Juhusliselt
on niisugune kohane maja praegu
Saksa Seltsilt "Handwerk Vereinilt"
saada 1.250.000 marga eest, missugune
hind küll weel lõpulik ei ole.
Esialgsete läbirääkimiste järele
on teada: Maja ostulepingu kinni-
tamise korral tuleks ära maksta
750.000.- marka ja puuduw 500.000.-
marka 6% ühe aasta jooksul.
136 p
on majase toonud selleks
et neid palju on, aga see ei
ole kellegi teise süü, ainult
see rõõmustab mind veel
et Jumal meile tervise on
kinkinud kõik need 8 last
on loodusest prisked ja terved,
kui mina kuristiku äärel
nendega seisin ja sinna
vaatasin teadmata mis
saab tulema, aga Jumal
on minu palvet kuulnud
ta on saatnud ühe avitaja
südame kellel armastus on
vaeste ja viletsute vastu
Kallis Riigi Isa ma ei jõua
teid mitte tänada Jumal
tasugu sulle mitme võrra,
Ak. St. No 9380.
Eesti Wabariigi Asutawa Kogule
Pärnu maakonna wangimajas
wang: Alfred Karla p. Mäng
Paide kreis. Wõhmetu wall. sünd
10 det. 1896 aast.
Sain arresteritud 19 okt. 1919 aas. 5 jal
pol. 2 roodu ülema poolt. süüdistati
wastuhakkamises eelliinil.
Astusin rahwawäkke 6 det. 1918 aast.
5 jal polg. 2 roodu. 18 okt. 1919 aast.
määrati mind posti peale, et mull
saabad kõlbmatat ja ma haige olin
siis teadustasin seda Rühma ülemale,
mis aga tähelepanemata jäi.
19 ok. 1919 aast arresteriti mind
10, mehe elu, ja ikal pool oma vabrust ülles näidasin
omas nooruses mis minu Ülemad tunnestavat, mis on nüüd minul
selle tasuks, üks piina rikas elu? Võib olla orju põli
oli kergem, kui minu elu, mis olen ise võedelnut, praekusel
kujul, Kui nõuan õigust pannakse vangi, oh sedahäda
mis olen kannatanut, kivitki peaks selle peal kisendama
üle kohtuste pärast, iga aasta vaadan kui mälestakse
Eesti vaba riigi aasta põeva, estun külmas tuas pool nälgint
oma rõhutut ja Kurva südamega, mind aitates on ka minu
abi kaasa raske seisu korda satunut, põeb rinna haigust
jälle varsti aasta põev, mis pean pisorates vastu võttma
Külmas tuas pool näljas, teenism ennem maseerimesego
mis nüüd riigi ametnikut ära keelasit kutse tunnestuse
pärast, võttsit seega viimase leva käest ära, kuna
inimest on mind aitanut, mis lubas minul minu tervis teha
ega pole minu peal kaevanut, se on maksev! aga
minu Ülemade tunnistus Lahingute võljalt ei olle
maksev? on siis õigust nüüd, palun Teid herra
Peaminister koraltust teha kas seatus on minuga õieti
talitanut, Sõja pensjooni asjus, palun minu pensjon
välja mõista seaduse teel, teiseks teie kaasabi kuidas
seda kätte saada, kui seisab se teie võimuses, kui mitte
herra Peaministril ei ole võimalik selles asjus vastu
tulla. Siis palun teie kaasabi, et mind saaks
lubatut teie koraltusel, Eesti Vabariigi Prestenti jutule
kus võin kui laps minna oma armsa isale oma
häda kaeboma, ja asja selgitama ei usu enam
ühetki vastavat asutust, sest olen nii palju petta
saanut, ja kõik hätat kannatanut, riigikohtu Prokoröö
üttles mitagi peab saama, Kohus jätis tagajõreta?
siis läksin õiguse kantsleei juure, palusin teda et
mind Presitenti juttule lubatagse; ta ütles küll ise esitan
se on suur tüli teil ise minna, nii pedis jälle mind
nagu tunnistuset näitavat, nüüd ei usu mina enam
Kõrgest austatud Eesti wabariigi
härra Esimene President!
Jumal õnnistagu Teie viljakat
9.V.38
tööd ja andku pikka iga! et Teie
meie kalli wabakodumaa kuristikust
wälja olete toonud õigele teele, ilma
wenna werewalamata, kus Eesti mees
naine ja laps wõib julgesti ilusat
ja edukat elu elada, teades et Teda
juhib tema eluteed kõrge ja wägew
riigi-juht! Selleks aga tahame meie
oma Kallile juhile kuni oma wiimse
veretilgani truud olla ja tema kõrge
korralduste järele Kõik teha ja elada.
Üks suur palwe on ühine Eesti
mehelt, naiselt ja lapselt meie
kallile Presidendile, et amnestia
säädus saaks laiendatud ka nende
Eesti mehe ja naise kohta
Ma teatasin ka, et samasugune raamat on Briti muuseumis, kus seda lugeda saab
Möödusid umbes neli aastat ja siis novembril 1932a. ma lugesin ajalehes
pealkirja: "Rikkalikud kullaleiud Lõuna ja Lääne Aafrikas." Selles teadaandes oli öeldud
umbes kolm aastat Briti kullakaevanduste konsortsiumi ülesandel kestnud uuri-
muste põhjal, on üks saksa insener kindlaks teinud, et vanad kuulsad juba aastaid tüh-
jendatuks peetud kullaväljad sisaldavad palju kulda, millises suunas neid üldse
ennem polnud uuritud. Samuti oli Briti kullakaevanduste konsortsium peale mu
teatamise teinud Briti kogenud geoloogile ülesandeks toimida uurimusi Briti asu
maal "Kenyas" endises Saksa Edela Aafrikas, kus jällegi keegi enne mu teatamist ei
teadnud kulda otsida, ei sakslased ei ka inglased. Briti geoloogilt koostatud aruan-
de järele "Kenyas" peitub mitte vähem kulda, kui Lõuna Aafrikas.
Kuna vanad kullaväljad Briti Aafrikas ammu juba tühjendatuks peeti millest
on avalikult teatanud Briti kullakaevanduste konsortsium, mida tõendab ka asja-
olu, et enne mu teatamist kullaleiu võimalusest vanades kullaväljades Briti
Aafrikas, keegi ei teadnud, et seal veel hiigel kullalademed olid kadunuks jäänud,
mida võivad tõendada ka umbes kakssadaviiskümmend tuhat kullakaevan-
duse töölist ja kohalikud elanikud ja milleks on veel teisi argumente olemas, vas-
tasel korral oleks see kuld juba ammu väljakaevatud olnud, siis on loomulik aru-
saada kõigil, et see hiigelkullavarandus, millest avalikult teatati, mis vanades kulla-
väljades peale vanal ajal toimunud kullaväljakaevamiste ja ka peale pärastiste kulla-
väljakaevamiste veel oli maasisse jäänud - oli kaduma läinud, kaua aega kadunud
olnud, on nüüd inseneri poolt leitud minu vanast ajaloolisest raamatust avastami-
se ja sellest mu teatamise põhjal Briti kullakaevanduste konsortsiumile inseneride
departemang. Seda raamatut on lugenud mitmesaja aasta kestel ka paljud teadlased
ja teised isikud, kuid keegi ei ole enne mind tulnud mõttele, et vanades kullaväljades
võiks veel kulda leiduda ja pealegi veel hiigelkullalademed. See kullaavastamine on mu
iseäraliku õnneliku mõttele tulemise tagajärg, mis tekkis vanaajaloolist raamatut lu-
gedes.
Üheaegselt selle hiigel kullavara avastamise ja leidmisega, milline fakt on olemas
Härra Riigivanemalt
Saadud "13" sept. 1924 a.
Lauajuhend No 1881
Anna Andrese t. Kikerpill,
elukoht Luke vallas "Kilgi"
talus Tartumaal
minu poja Eduard Kikerpilli
14. Juunil s.a. kaitseväe ühendatud
õppeasutuste juures surma saanud,
matusekulude asjas.
Minu poeg Eduard Kikerpill teenis ajateenijana sundaega.
kaitseväe ühendatud õppeasutuste juures aspirant kapralina
kust oleks vabanenud 25. Juulil s.a. 14. Juunil s.a juhtus aga
raske plahvatus mille juures sai surma teiste hulgas ka
minu poeg Eduard.
Et see õnnetus mitte tema süü läbi ei tekkinud vaid teiste
läbi ja minul kui lesel naisel teadmata ja ootamata matuse
kulud kanda tulid, mida ma ise ei suutnud vaid olin sunnitud
laenu tegema, mille tasumise mulle praegu eriti raske Sellepärast
palun Teid Härra Riigivanem nimetatud kulude katteks
minule ühekordset tasu määrata.
Teie lahkele vastutulekule lootma jäädes:
Anna Kikerpill
Tempelmaks 50 sendi
Kantselei registator M.E.
Talve koolis käivad. Kuni
käesoleva ajani olen korralik
teenija olnud nii sõjaväes kui
ka raudteel karistusi ega märkusi
saanud ei ole. Palun veel kord
Hr. Kolonel Krabbi, vast on võimalik
Hr. Riigihoidjal, mind kui ilma
tasuta teeninud sõja aeksel
sõduril minu saamata jäänud
tasu ära tasuda
Kui olete Hr. Kolonel minu palvet
siis alandlikult palun olge hää
vastake mulle
Kõige Austusega
Paul Rohtmaa
(end nimi Rotmann)
P. S. Palun Härra Kolonel, et minu kirja-
read ajalehtetese ei satuks. P. Rohtmaa
andsin 28 aprillil s/a, endise peaministri härra professori J. Uluots'a kätte, kuid mu
seletuses esitatud järelepärimistele ma vastust saanud ei ole.
Mu isiku ametlik kindlaks tegemine 24 juulil 1937a. Briti Valitsuse soovil tõendab, et
Briti Valitsusel on soov mu kullaavastamisetasu ausalt maksta, järelikult pidid mulle
saabuma sellekohased teated, aga ma neid ei saanud.
Valisriigi teated kodanikule, antakse harilikult vastava riigiasutise kätte,
kus kodanik elab (tähendab välisministeeriumi, riigipanga või mõne kõrgema
riigiametniku kätte) ja viimased on kohustatud teade kodanikule üleandma,
siis alles oleks kodanikul võimalus Vabariigi Valitsuse määrust välismaal olevate
kapitalide Eestisse toomise kohta täita.
Välisministeeriumis oli 1937a. ministri abiks hra Ööpik kes asus juuni algul s.a.
Pariisi saadikuks ja juriid. büroo juhataja k-t. h-ra Saarepera asus l.a. sügisel Londoni
saatkonda. Võib olla on veel teisi ümberpaigutusi olnud, kes mainitud asjas võiksid selgust
anda ja samuti ka Eesti pangas ja Tartu osakonnas.
Mu kullaavastamise asjas on mul igaks juhuks kõik tarvilikud tõendused
olemas kindlas kohas Välismaal ja osa Eestis.
"Postimehes" 28 skp. oli teade, et "riigitüüril olid härrad, kes tahtsid rahva ra-
haga välismaale lipsata."- Kuna mul mu kullaavastamise teenete eest tasumaks-
mise kohta teated puuduvad, siis tekib küsimus: "Kas ei ole siin tegemist ühe osa mu
kullaavastamise tasuga?“-
Peale niisuguse juhtumi, äratavad huvi summad, mille kohta riigi volikogus
20 veebruaril s.a. räägiti, et peale riigivolikogu poolt vastuvõetud seaduslikude eelarve-
te 1939/40 a. kr. 114 miljonit (ümarguselt) ja 1940/41a kr. 115 miljonit (ümerguselt) on
olemas veel erieelarvete/ summad: 1939 a. kr. 32 miljonit ja 1940 a. hr. 43 miljonit,
millede kohta ajalehes ei avaldatud, kust nad tekkinud on?
Uus Vabariigi Valitsus on deklareerinud, et kindlustab rahva demokraat-
like õiguste teostamise ja et seab endale ülesandeks valitsemisaparaati ausaks
muuta. Seepärast ma teengi teatavaks uuele Vabariigi Valitsusele, et ülaltoodud
põhjustel, mul puudub selgus mu kullaavastamise teenete eest tasumaksmise kohta,
Saadud "20 jaan. 1932a.
Lauajuhend N 3063
H-ra Riigivanemale.
Roland Vilhelmi p. Lemthal.
Elukoht: Tallinnas, Raatuseplats 11. - 3.
Tempelmaks 40 sendi
Käesoleval aastal, 12. s. k. p., ilmusin mina isiklikult, kirjaliku
palvega, Teie hra Riigivanema vastuvõttmise ajal lossi ruumidesse, kavatsusega,
isiklikult seda palwekirja Teie adjutandile üle anda, palvega Teile ettekandmiseks.
Passi registreerimise ajal aga ilmus minu juurde lossi komendant,
kes kategooriliselt minu käest nõudis, isiklikult temale palwekirja ettenäitamist
ja selle sisu tuttvunemisega, tähendates, et vastasel korral olen sunnitud lossi
ruumidest lahkuma. Mina täitsin lossi komandandi nõudmist, viimane minu
palvekirja läbi lugedes, tähendas, et tulgu mina ühe nädala pärast tagasi, ja
siis saan vastust riigikantseleist, paludes mind jällegi lossiruumidest lahkuda.
19. s. k. p. ilmusin mina riigikantseleisse, järelepärimisega, selle vastuse
kohta palvekirjale 12. s. k. p. Nagu selgus, ei ole üldse see minu palvekiri riigi-
kantseleisse üle antud, vaid nagu pärast isiklikult lossikomandandi käest jä-
relekuulates, olla viimane selle palvekirja, Teie hra Riigivanema adjutandile
üle annud ja teadmatuses, kas ülepea vastus minule selle palvekirja peale
järgneb, või Teile hra Riigivanem see üle antud on, nii siis olen sunnitud, veel
Paide linna algkooli IVb kl. õpilase Aino
Jürgenson'i (10 a) öeldud tervitusesõnad lillede and-
misel Härra Riigivanemale paraadil, Paides 11.dets.
1932. a. Nimetud õpilast saatis IIIa kl. õpl. Aino Herman
Olge tervitatud, Kõrge Külaline, meie kodulinnas!
Käed sirutame vastu, ja tänumeelel avame en-
di südamed Teile, Härra Riigivanem, ja kõigile nei-
le, kes ka meile, noortele, loonud armsa Eesti kodu,
ning kangelasmeelselt kaitsnud teda.
Kimbuke lilli Paide lastelt, ütelgu Teile, et
tahame olla oma rahva lootuste kandjad ja
kaitsjad, et kallis, kallis meile meie väike kodu-
maa.
Saadud "15. nov. 1932a.
KP.
Lauajuhend No 2378.
Teatada, et
Riigivanema käsutada
ei ole laenuandmi-
seks mingisuguseid
summasid
Kõige esiteks palun Teid südamest nii lahke olla
ja seda palved ära lugeda, mis mina kui Teile
tundmata inimene olen saatnud.
Siin Teile tundmata inimene ehitasin omale
ühe veikese majakese Nõmme Kivimäele selle
sees võiksin edes pidi oma vanaduse päivi mööda
saata kui ei enam jõua tööd teha. Aga siin tulevad
nüüd suured mured mulle peale, need on võlad mis
tulevad lühikese aja jooksul ära tasuda. Umbes
1500 krooni olen puhas raha sisse pannud, aga
võlgasid on 950 krooni ära tasuda. Teise Tallinna
Ühispanga on 300 krooni, mis teeb mulle kõige enam
mured, 6 kuud saab sest juba mööda on ootatud, mis
tuleks osagi selle kuus ära tasuda aga jõudu ei ole
ja siis ehitus materijali eest, nagu laudu, ja ahjude
tarbed, ja veiksemaid võlgasid olen isikute käest võtnud
mis kokku teeb 950 krooni. Maja voode tamine, ja
kaevu tegemine on edes pidi aeaks jäenud kui juba
võimalus on teha raha poolest. Asjad põleks nii
pahad olnud kui oleks töö ikka kestnud nii kuida
oli kevade poole suid, aga praegusel aeal on meil teenistus
nii veike et vaata kuidas iga päevase üles pidamisega
läbi saad. Minu abikaasal on ka 500 krooni
pärantust saada oma surnud vanematelt, meie
lootsime et seda saame rutem kätte, ega siis poleks
nii suurt mured, aga see võttab veel aega ehk kevade
poole kui saab, aga võlad on tarvis ruttu ära maksta
aga raha ei ole.
See oli umbes kuu aega tagasi, olin väga kurb
ja mures nende maksute pärast, et viimaks võetakse
minule sobivale ja minu võimetele vastavale vakantsele
ametkohale riigiteenistuses.
Oma palve lahket täitmist loodab austavalt ja
lugupidamises
P. 5.
Keetest valitsen põhjalikult - kirjas ja kõnes -
eesti, prantsuse, saksa ja vene keelt, omades head teadmised
ka inglise ja hispaania keele alal.
H. H.
I lisa.
Teatmeteosed, mis sisaldavat minu eluloolisi andmeid.
mesnil, a. 1931, 1933 ;
3) Eesti avalikud tegelased, Tartu, Eesti Kirjanduse Selts,
a. 1932.
5) "Eesti Kirjandus" 25 aastat, Tartu 1934;
6. "Eesti ajakirjandus 1768-1930, Tartu 1933;
7) Välis-Eesti tegelased, Tallinn, Välis-Eesti ühing, 1939,
8) "Eesti rahvaleksikon", Tartu, Noor-Eesi, 1939;
9) "Eesti avalikud tegelased 1918-1938, Tallinn, Eesti Kunst-
nike liit, a. 1939
VÕLLA
Laulu - Mängu Selts
25. juulil 1932 a.
Võlla ag., pk. 1,
Kaua aega seisis Seltsil töökawas
soetada endale ajakohased seltsimaja ruumid.
Need kawatsused teostusid käesolewal suwel, mil
tarwilised ehitustööd lõpule wiidi. Uute
korraldud ruumide awamine ja õnnistamine
on pühapäewal 31 juulil s. a. kell 7 õhtul.
Sarnase tähtsa päewa puhul seltsi elus
kui ka ümbruskonna kultuurilises edustamises
julgeb Seltsi juhatus paluda Wabariigi Walitsust,
saata Walitsuse esitajana ühte ministritest
peole kõnelema. Julgeme loota, et meie palwe
rahuldamist leiab, seda enam, et ümbruskonna
rahwas meie tähtsamate riigimeeste esinemist
Juhatuse esimehe eest: P. Bootsmann
Lugupeetud härra Peaminister!
Palun Teid südamest midagi ette võtta
kaitseväe ja iseäranis aspirantide elu-
järje parandamiseks: Meil oli enne 1 aastane
kaitseväe kohustus kuid nüüd 1 1/2 astane
See ajapikendus teeb mõnelegi muret ja segab
õppimise vöimalusi. Palun sundaega vähenda
da 1 aastale. Mõnes riigis on isegi 6 kuud
randina kaitseväkke nende raskest tervist-
tapvast olukorrast. Mitmed jääwad suurest
tampimisest haigeks ja tema pojale tuli
vesi jalgadesse. Kui nüüd sõjavägi viiakse
tampides vaenlase vastu, mis te arvate,
kas waendlane hakkab põgenema. Saksa
sõjavägi ei võida mitte drilli vaid tehnika
läbi. Suur osa kaitseväe ajast läheb ära
tampimisteks kuna wähema ajaga võiks
saada häid tagajärgi peaasju käsitades.
Palun vana veneaegne tompimine kõrval
dada ja tehnika peale rohkem rohku panna
Teie headuse pääle lootes jään ootoma, et
teie kaitsewäe olukorda saate parandama.
Austusega kodanik
P. S. See mis aspirantide
kohta ütlesin on ka
üldse kaitseväes
Härra Peaministrile.
Palun Teid ligipandud paberitega
tutvuneda ja nende põhjal teha, mis
pisut kergandaks mu praegust üli ras-
ket majanduslikku seisukorda. Toe-
tus võiks olla koguni väike. Doku-
mendid palun tagasi.
Hoans Viirmann.
5. dets. - 39.
V.a hra Riigihoidja K. Päts'ile.
Artur Jööras eluk. Valgamaal
Kuigatsi vl. Priipalu alevik
adr. Priipalu post ag.
1.VI.38 F.A.
Mind karistas Politsei valitsuse direktor otsusega 4 märts.
s.a. Teie kohta üteldud haavavate sõnade "Mis Riigikoidjal
viga elada temal 24000 kätta ees ja taga ja Riigihoidja
kasvatab kõhtu mina pigistan rihma" pärast 40 ööd
päeva aresti vangistust ehk 200 kr. raha trahvi. 8 skp.