Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
II Wollimeeste selts arwas kaks karnist ehk 1/32 setwerti
wälja laenatud, wilja, 1 setwerti pealt kasvwilja küll ja
paraja olewad.
III walla wanem pani wollimeeste seltsile ette, et kui paljo
palka woib walla lambrule aastaks lubada, kes kohtu
päewal peab moisas walla asja tallitamas käima?
Wollimeeste selts arwas wiis ehk ka kuus rubla küll
olewad. J. Sengelmann
IV Wana kirjutaja jaab veel uheks aastaks ametisse ja saab 85 rubl. palka.
Wolimees: P. Adolhw - "Walla tallitaja: P. Jõgewest
3 P. Torbeks
wöölmünd. A. Grünberg
P. Wares +++
7. Weiber +++
J. Wihwelin - III
K. Koorits -
M. Hion
J. Puuden
J. Sepp - III
J.  Pars - puudub J. Hion puudab
Heimthali walla walitsus sel 21sel Julil 1871.
Walla wollimees: Jüri Hion -
Peter Vares XXX
Kogokonna kohtu eesistunik. J. Luts
Jaak Sepp -
kõrwalitsusi. A. Reitel
Jaak Pars
J. Särewe
Jüri Truuden pudub
Johan Wihwelin +++
Peter Torbeiks XXX
Koorits XXX
J. Reesel -
J. Weiber pudub
Wallawanem panni wollimeeste seltsile kogokon-
na pearaha wõlla rehnungid ette ja küssis wolli seltsi käest
nou mis nende kogokonna liikmedega peab tegema
kes oma pearaha wõlga ära ei maksa? Wollimehed
arwasid ja maksid, et pea raha wõlgnikud nenda sam-
ma ka need kes magatsi wilja wõlgu on peawad omad
wõllad kogokonna tööga tasa tegema ja antakse neile
päewaks kakskümend kopik palka ja prii sööks
Heimthali walla ma Pollizei sell 25. Januari
Wallawölmonder Jaak Rosi.
Wollimehhed, Andres Reitel Jaan Köima. Hans Rebbane. Jürri Roges
Kärik Koritz. Mats Särrewe. Jaak Leppik. Hans Weisser
ning. Andres Takel. Andres Emlik Märt Holland Jaak Wihman
Peter Lansman Hans Wihwelin
Moisapollizei H. von Sivers.
Tännasel päwal andis Koggokonna Kohhus ommast käest
üllemal nimmetud Wannematte kätte, kuidas allamal luggeda
I. Walla Laekas kus sees peaks ollema. 467. Rub 33 kop.
üks Tallinama Rahha papper N: 10766. suur 100 Rub
teine - - - - 10767. - 100 -
Kolmas - - - - 10768 - 100 -
neljas - - - 18150 - 50 -
Wies - - - 18151. - 50 -
Summa 400 Rub
Ja Walla tarwidusse jaus weljawoetud 67 - 33 kop.
Summa 467. Rb 33. kop.
Kuidas ka walla Laeka Ramatus nähha on
II Passirahha 251 Rb 50 Kop.
üks. Tallinama Rahha papper. No 10772 suur. 100 Rub.
teine - - - - 3582 - 100 -
Kolmas - - - 534. - 50 -
ja selget Rahha 1 - 50 kop
Summa 251Rb 50 kop.
Kuidas passiramatus ka nähha on
Maggasin ei sanud wastowõetud, enne kui kewwadi weel wannad
Kohtomehhed welja annawad ja siis üllemoedetud ja meist
wastowoetud saab.
wolimeeste alakirjad:
J Jaanson.
P. Landmann
Hans Särew.
Johann Särrew
Jürri Torbek.
Heimtaalis, sel 30 Oktobril 1881.
Koos olewil wolimeestel pandib
wallawanem ette et Heimtaali pearaha
maksjad selle üle koguni nurisewad et
wõõra walla hengisid Heimtaali wallas
tallu peremehed olewad ja nemad keda-
sid Heimtaali walla hangemakse ei
makswad:
Kui woilimehed said asja läbi rääki-
nud andsid nemad see
Otsus: Et need peremehed, nimelt:
Johan Kull, Pets Hus, Hendrek,
Hendreks, Johan Aks, Peter Luik,
Hendrik Särrew, Mats Põhk,
Johann Jaaka, Peter Wihman
ja Henn Pekker peawad keik
maksud mis Heimtaali pea-
raha maksjatel peawaha
arwu kirja järele maksta
on iga üks ühes ligi
maksma, üksi kroonu
pearaha maksust peawad vanad Heimtaa-
lis priiks jääma
Wolimeeste alakirjad
Peeten Torbek.
Jürri Torbek
J. Jaanson
Ado Lint
Heimtaalis 20 Novemberil 1881.
No:9.
Kümnikude ehk walla saadikute
walitsemise Protokoll
Et keik moisa teenred ennaste seast kui ühe
suuga Mihkel Kohwak, Andreb Rosi Andres
Amblik talu teenred enaste seast Johan Potral,
Mats Särrew, Andres Torbek ja wallalised ini-
mased enaste seast: Peter Adolw, T. Weldemann,
Andres Wihmann, Mats Wihmann, Jaak
Needek, Johann Kask, Andres Torbek, Andres
Manna, Mihkel Rist, Johan Leppik Jürri
Torbek, Johann Sammul, Hans Särrew Jaak
Sirkel ja Johann Saar kümnikuteks walit-
sesid
Kästi: Nenda, kui sündinud, kirja
Heimtaalis 24 Oktobril 1880.
Täna päewal olid wolimehed
koos ja wallawanem andis ette
et Paistu kooliwalitsus olewad sun-
duseks teinud, et Heimtaali wald pida-
wad walla koolimaja suuremaks tege-
ma sellepärast et laste kooli ruum
selleb koolimajas kitsas olewad.
nud, andsid nemad see
Otsus: Et sel ajal, üle minewa aasta
kui suur kooli katsumine oli
palju lapsi wõerast waldadest,
nimmelt: Aida, Õisu, Päri ja
Pujatu wallast Heimtaali wal-
la koolis olid ja sellepärast
sel ajal nende hulga laste
kohta kitsab oli, aga nüüd
on Aidu wallas Laanekurus
isi koolimaja need ei tule enam
Heimtaali kooli aga ei ole ka
teistest wõerast waldest lapsi
Heimtaali walla koolib waid
nüüd on üksi Heimtaali
walla lapsed ja neile on
sellessamas praeguses kooli-
majas paras ruum, selle-
pärast peab kooliwalitsub pa-
lutud saama, et seda Heim-
taali walla koolimaja suu-
remaks tegemist koguni järele.
jättaks.
Wolimeeste alakirjutus.
Jaak Jeanson
Peeter Roosi Johan Kask
Peter Torbek John Widemann
Jaan Reesel Johann Särrew
Jaak Wares. Walla wannen
Jürri Torbek J. Särrew
No: 10.
Ees istja Peakohtumees Mats Saarm
Minawa sügise 1879/80 aasta pearaha
arwukirja walmistamise ajal olewad
wallawanem Jaan Särrewe wolimees-
tel ette pandnud et tema olewad wal-
lawanema Peter Jõgewesti ajal laena-
tud wilja raha wõlga 683 rubl. 22 kop.
ja selle raha 4 kassa ja Riga saat-
mise eest 5 rubl. ühte kokku 685 rub.
22 kop. Riga rittensahwti kassasse
ära maksnud ja olewad seda raha
nende walla liikmede käest kes
seda wilja sel ajal saanud, keiges
192 rubl. 75 1/2 kop. Aus kätte saanud
ja 1878/79 aasta pearahaga selle peale
130 rubl. hõbb. sisse wõetud ühte
kokku 322 rubl 75 1/2 kop. selle järele
olewad seda raha weel sisse tule-
mata 365 rubl. 46 1/2 kop. hõbb. Selle.
wallawanema ettepanemise peale
olewad wolimehed minewa aasta
1879/80 aasta pearaha juures lubanud
165 rubla selle tarwis raha arwata;
senisaks kui wallawanem neid
kuu aja pärast pidanud kokku
kutsuma neid asja lähemalt läbi
waatama, aga et wallawanem neid
ei olewad ennem kokku kutsuda
saanud kui täna, sellepärast olid
siis täna päewal altnimetud woli
mehed peakohtumehe eesistumise
all koos ja tegid
Otsuseks: Et need see laenatud wilja
raha 1873, 1874, 1875 ja 1876
aastal ära maksetus ja wal-
lawanemai ole neid kwitun-
ge ette pandnud wolimeestel
enne kui 1879. aastal ja et
seda kuskil protokolli
sisse kirjutud ei ole, et walla-
kraam kamreta; laut ja rihi ühes kõrwaliste
pandukohtadega.
b, marja aeg sigade koppel ja hobuse koppeli, mis
keik kogukona kuluga tehtud ja korral peetud
d, põllu ja heinamaad, wäärt neliteistküm-
mend Taalert ja neliteist kümmend krossi
(4 Taaler 14 krossi) ja weel karjamaad ühe
hobuse kolme lehma kuue lamba ja poega
de jaoks
e, kogukonnast iga pearaha maksja mehe hinge
pealt kaks karnist rükkid, üks karnis otre ja
üks karnis kaeru
g. Maapidajate käest iga päewa-maas pealt üks
leisik hobuse heinu
h. Kogukona käest wiisteist kümmend seitsme
jala sülda ühe arsina pikused tulepuid, kaks
teistkümmend rubla kooliküünalte ja iga
kooliarulise lapse jaoks kaksteistkümmeni
koppikud (ühe raamatu) kirjutuse paberi
ja kolm koppikud tindi raha.
See wilja maks peab koolmeistrile sügise
ühel enne külkule jai ett teada antud päewal
ühekorraga, keige hiljemalt kuni Mardi-
päewani, heina ja puumaks siis kui tarwis
keige hiljemalt aga kuni Jouluni kodutoodud
ja maksetud saama.
Wallaliste inimeste käest, kes wilja maksu
rahaga äratasuwad saab wõetud Heimthali mõisa
wilja hinna ehk kui sealt ei müüta selle aegse wilja
hinna järele. Kokku wõttab seda kogukonawalitsus.
Koolmeistril on luba kogukona wöölmündride, kohtu
meeste ehk nende abiliste seast, kooli wäljaspidiste tol-
lituste jaoks, ühe aasta peale walitseda üks kooli abi-
line ehk kooliwanem nimetud, kelle ametitöö jakkud on
a, kuu aega enne kooli hakkatust, wõttab kooliwanem
koolmeistri käest kooliaruliste, kui ka kuu
kooli näitusel käiate laste nimed wälja ja la-
seb külakubjade läbi käsud ja teadused wälja
anda, kunas kool hakkab, kes peawad koolimi-
noma ja mis kooli asjad neil ühes olema pea
wad ja kunas kuu koolilaste katsed saawad
b, kooliwanem tuleb igalaupäew ja iga kuukooli
laste katse päewal enne keskpäewa koolimajasse,
wõttab nende koolist ärajaanude laste nimed
koolmeistri käest wälja ja annab neid kogukona
kohtu kätte ja kui moned lapsed witsa traapi wäärt
pahantust on teinud, karistab siis ka neid nendega.
3, kooliwanema mure on, et keik koolmeistri maksud
saaksid säetud ajal maksetud ja wastu wõtmise juu-
res järel waadata, et need maksu annid oleksid
head ja möödud täis annaksid.
Kogukond lubab koolmeistrile üks abikoolmeister
nekruuti wõtmisest minemisest priiks, keda
Tema aga oma kuluga peab ja kes ka tema
oma walitseda ja lahti lasta on.
Kogukond lubab koolmeistrile wallakooli kõr-
was weel üht ülemat kooli saksa ehk wene keeles piiada.
Need ülemal seiswad koolmeistrist ettepantud punk
tid on kogukonawalitsus kooli õppetuste paran-
tamiseks kasuliku leidnud olewad ja seda kinnitanud.
Wallatallitaja Peeter Jõgewest +++ Wallawolimees Andres Reitel +++
Andres waher +++
wöölmunder Andres Rebane XXX
Käärik Koore XXXX
Jaak Roosi XXX
Andres Grünberg +++
Wallawolimees Peeter Landsman +++
Jaan Sarwe +++
Jaak Weiber +++
No 6. Heimthali kogukona walitsus sel 1mesel oktobril 1869.
koos olid: Wallatollitaja Peeter Jõgewest
kohtumehed ja
wolipidajad (ni kui al lugeda)
Täna alamal nimetud terminil on Heimthali
kogukona eesseisjad wolimeeste koguga wälja õppi-
nud seppa, Jaak Kihno, selle kogukonnast wälja
läinud seppa Jakop Kaart asemel kaksteist kümmend
aastaks walahantwargiks wälja walinud ja teda nek-
ruuti minemisest priiks lubanud, kelle kinnitamist
seeläbi ühe Keiserliku Kihelkona kohtult palutakse
Heimthali kogukona kohtu-
majas sel 1mesel Oktobril 1869. Wallawolimehed: Peeter Landsmannes
Wallawanem: Peeter Jõgewest +++
wöölmünder Andres Rebane +++
Andre: Waher XXX
Käärik Koorits xxx
Jaan Särewe XXX
wanem ene seda neid kwituuge
wolimeestel ette pandnud ja
wolimehed teda sele raha järele
oota käsknud, nenda kui wal-
lawanem isi seda siin ette andis,
sellepärast peab tema see raha
165 rubl. mis 1879/80 aasta pearaha
juures on sisse wõetud Himtaa-
li wallale tagasi maksma.
Wolimeeste alakirjutus:
Johan Wihawa
Johan Kask, Johann Särew, Hans
Särew, Jaan Reesel ja Peter Torbek
ei kirjutanud omad nimed sellel
Protokollil mitte ala. Et poolad
hääled otsuse poolt ja pooled hää-
lad otsuse wastu olid tegi eestja
peakohtumees omalt poolt see
Otsus: Et see siin eespool tehtud woli
kogu otsus kindlaks peab jää-
Peakohtumees Mats Saarm XXX
(Heimtaali 24 Oktobril 1880.)
No 11. Heimtaalis 6 Nowembril 1880.
Eesistja Peakohtum. M. Saarm
Praegune wallawanem Jaan Särras,
andis koos olewal wolimeeste kogule
ette, et kui tema 1873 aastal wana
wallawanema Peter Jogewesti
käest wallawanema ammoti
wastu wõtnud siis olewad:
1 walla laekus puudunud.
selget raha 152 rubl. 42 kop.
üks hina paber 50 - " -
2, waaste laekus puudunud 62 -
3, Olewad tema wana wallawa-
nema ajal laenatud wilja
osta raha Riiga ära maks-
nud 683 -  22
selle raha saatmise eest 5
4, maksnud tema pärast, kui
juba wallawanema ammat
tema käis olnud:
a, walla kirjutajal 1872 aasta
palk wälja 100
b, wanal walla wanemal
Peter Jõgewest palkatag-
gat järele 25
v. walla koolmeistrel wanat
palka wälja. 20-21.
Summa 1097. 85 kop.
Selle peale et tema oma raha siis
jälle kätte saab, kui wana wõlge
sisse tuleb. - Nüüd olewad siamaale
sisse tulnud.
Wanat wilja raha wõlga wõlg-
nikude käest 198. 75 1/2kop.
Wanat pearaha wõlga - 254. 57
1879/80 aasta pearaha juures
sisse wõetud wilja raha
wõla tasumiseks 130-
Summa 583. 32 1/2
Seejärele olewad weel seda raha
sisse tulemata 514 rubl. 52 1/2 kop. et
tema see raha omast käest ära maks-
nud, palub tema wolimeeste käest
otsust kuida seda raha kätte saab,
Selle wallawanema ette pane-
mise peale wastasid wolimehed,
Heimthali kogokonna wallitsus sel 15mal Aprilil 1870.
No:3 Ollid koos wallatallitaja: P. Jõgewest xxx
wöölmünder A. Grünberg XXX
ja kogokonna wollipiddajad
Walla tallitaja andis wollimeeste seltsile ette uut kirjutajad
walida, sest et wanna kirjutaja Johann Rebane essimel Aprilil
ennast ammetist lahti wottis; kogokonna wallitsus wollimeeste
seltsiga on siis seda omma kogokonna meest Johann Seugelmann
walla kirjutajaks walinud ja 70 rubla (ütle seitsekümmend rubla) aastas
palka lubanud ja kelle kinnitamist, siis ühe Keiserlikko kihelkonna,
kohto holeks antakse.
Walla Tallitaja P. Jõgewest XXX
adollimehed: T. Torbek XXX
J. Särrewe XXX
J. Puuden XXX
A. Parš XXX
M. Hoion XXX
Heimthali kogokonna walitsus sel 26mal Septemb. 1870.
No 4. Ollid koos wallatallitaja P. Jõgewest
koolmünder: A. Grünberg
ja kogokonna kohus ja wollimehed
I. Walla tallitaja andis wollimeeste seltsile ette, et kas nemad arwa-
wad Johann Lensini eest pearaha maksta, kes Peetrepuri ehk
Pihkwa kupernemangus ümber hulgub ja ommad kogokonna ja
krooni maksud maksmatta jätnud. Wastus: Kes hakab teise
est maksma, nii sugusid on meil wallas küll, kelle eest õiguse
nimel peame maksma ja kes ka isse ei joua ja ei jaksa oma
maksud ärra maksta, Johann Lensin peab isse maksma,
ehk maksko need, kes teda on wallast wälja lasknud.
II Wollimeeste sell arwas ja moistis need siin nimetud kogokona-
liikmed pearaha maksust kui hädalised ja wigased maha,
nimmelt: Peter Timal, Andres Holland Märt Rosi ja Jaak
Laksbergi.
III. Walla tallitaja andis wollimeeste seltsile ette, et kas
peab Jürri Torbek, kes kogokonnast wäljas ellab, koolmeiste
ril kümnest maksma ehkmitte? Wastus: Kui koolmeis-
ter nouab peab tema ka maksma, ehk kui tema mitte ei,
taha maksta siis wiige oma hinge kirri siit kogokonnast ärra.
wollimees: T. Torbek XXX Walla tallitaja: p. Jõgewega XXX
M. Holland XXX Wöölmünder: A. Grünberg xxx
H. Särewe XXX - J. Koima XXX
Et nemad mitte ei teadwad kes
need nimelt on kellel weel wõlad
maksmata on, arwawad, et ehk on
neid weel seas kes isi maksta
jõudwad. Wolimehed nõudsid et
wallawanem wõlgnikud nimepidi
ette annaks.
Et täna hiljaks jäänud, jääb
see ette andmine tõiseks korraks
Wolimeeste alakirjad:
Peter Landsman XXX
Jaan Kask
Johan Wihmann
Ado Lint XXX
Kolm wolimest Jaak Jaanson,
Peter Roosi ja Jaak Wares ei
kirjutanud omad nimed ala et
kül koos olid.
Heimtaalis 8" Mail 1881.
Eesistja wallawanem Jaan Särrew.
Wolimehed olid kood, wallawanem
andib ette, et arwatta 16 ehk 17)
Et wolikogu arwamine saaks
üles waatud selle üle, kas sel Parno
Wilandi kreisist Heimtaali wallast
otstahku soldatil Jaak Hion
warandust on ehk kas temale sugu-
lasi on kes teda oma kuluga
üles pidada tahtwad selle tarwis
olid kokku tulnud sel tänusel pää-
wal selle kohtumajasse all -
nimatud Heimtaali walla woli-
mehed ja oli seal juures ees istja
selle walla wanem: Peter Landsmann
Peter Torbek, Jaan Jaanson, Jürri Torbek
Jaan Reisel, Johan Kask, Johann
Särraw, Peter Jaak Warres, Johan
Wihmann, Margus Wihwdin, Ado
Pärast seda, et tunnistuste läbi oli tõeks
saanud et see Jaan Hion kes sel ajal
aastad wana lutteruse usku ja naa-
samus on. Siis hakkati arwamised
korjama ja seal juures ütlesid ees nime-
tud kokkutulnud wolimehed keik ühe
suuga, et Jaak Hionil mitte kedagid
warandust ega ka mitte kedagi sugulast
ei ole kes teda oma kulu peal üles-
piddada tahaks.
Peeter Torbeks
Johan Särrwe XXX
Jaan Riesel
Eesistja wallawanem Jaan Särwer
Et wolikogu arwamine saaks üleswõe-
tud selle üle kas sel Parno Wilandi Krei-
sist Heimtaali wallast ototahku soldatile
Hans Trosibeg warandust on ehk kas
temale sugulasi on kes teda oma kulu-
ga üles pidada tahtwad selle tarwis
olid kokku tulnud sel tänasel päewal
selle kohtumajasse all nimetud Heim-
walitsetud said: Andres Kohw Andres Emlik
Jaan Taarik Kusta Roosi Peter Torbeck,
Wallawanem: Peter Jõgewest XXX
wöölmünder, Andres Grünberg +++
Wollimees: Peter Torbeck XXX
Hans Särewe
Mats Hions XXX
Jüri Truudens XXX
Margus Holland XXX
Jüri Hion XXX
Andres Kohw XXX
Andres Emlik
Jaan Taarek XXX
Kusta Roosi XXX
Heimthali wallawalitsus s. 10mal Märtsil 1872.
Jures ollid: Wallawanem: P. Jõgewest
J. Koina
Walla wollimees: P. Torbek
K. Koorits
J. Truuden
A. Kohw
A. Emlik
J. Taarik.
K. Rosi
Walla wanem panni nimetud wolimeeste seltsil pea-
raha magatsi wilja wõlgnikkud ja küsis wollimeeste
käest nou mis nendega, peab tegema?
Wõlgnikke nimmed on:
1 Päärne, Mitt pearaha wõlg 16 rubl. 69 kop.
2 Andres Peist pearaha wõlg.
3 Johann Runsthal pearaha wõlg. 17
4. Jaak Suurik,
5. Jaak Reimann pearaha wõlg 23 rubl. 76.
6. Hans Wares pearaha wõlg. 26 rubla, 76 kp. magatsivõlg 48 kop.
7. Kusta Rosi pearaha wõlg 15 rubl. 87 kop.
Nimmetud
Heimthali kogukonna walitsus sel 23. Märtsi l 1874
Juures olid kogukonna wanem: J. Särewe
I Et meie sia aegne kogukonna kirjutaja, Johann Sengelman
ennast kirjutaja ammetist on lahti palunud, siis on
pidanud ülewal nimetud kogukonna eestseisjad wolimehed
kokko kutsuma uue kogukonna kirjutaja waalimise
pärast nou pidama. - Kogukonna eestseisjad wolimeeste
seltsiga on siis Loodi kogukonna kirjutajat Hans Rusik
omale kirjutajaks walinud, kelle kinnitamist siis see-
läbi ühe keiserlikko kihelkonna kohtult palutakse.
II Wolimeeste sets arwas et täose aasta magatsi wilja
wälja laenu eest, 2 karnitst kasu wilja iga wilja laena
setwerti eest sissewõttu, küll paraja olewad.
III Kogukonna wanem panni wolimeeste seltsile ette, et magat-
sis 217 setwerti rükkid on, mis peab wälja antud ehk ära
mütud, sest et see wili kui weel kauemaks magatsi aita
jääb koguni ilm pruugitawaks saab.
Wolimeeste selts arwas ja moistis, et iga talu peremees
peab 10 taaleri pealt üks setwerti neist rükkidest omale
wälja wõtma, ja selle asemele uut wilja sisse tooma
seni kui see wana wili keik wälja saab antud.
IV Kogukonna walimehed walisid Jaak Preedeni walla lampruk
ja lubasid temale 9 rubla palka aastaks, mis eest
nimetud Preeden iga kohtuistumise pääwal peab ame-
tis olema ja ruttulised kohtu kirjad kogukonna wanema
katte murdsema.
woli mees P. Roger
Kogukonna wanem J. Särewe
J. Wihma
eestseisja L. Kõima
R. Wihaaeli
wollmees K. Koorit.
J. Kask
J. Jõgenes
P. P. Torbeck
J. Tarrik
J. Leppik
J. Saar puudub
J. Sirkel
A. Awik pudub
Heimthali kogukonna walitsus sel 19 Aprilil 1874
Juures olid kogokonna wanem
eestseisja
kogukonna kohus ja woli mehed kui alamal lugeda
Tänasel ülewal nimetud päewal andis endine kogukonna kirjutaja
Johann Sengelmann alamal nimetud kohtulikkud kogukonna raama-
tud ja kirjad kogokonna wanema J. Särewe ja uue kirjutaja H. Rusika
kätte omast käest ära.
1. Nööriraamat sisse tulnud passi raha üle
2. Nööriraamat hoitawa raha sumade üle kogukonna kohtu juures
3. Kogokonna laeka nööriraamat
4-5 kaks warjo rõuge panemise raamatud üks pudub
6. Kogokonna politsei ja woli protokolli nööriraamat
8-9 Kaks Magatsi nööriraamatud
10 Ala ealiste waranduse nööriraamat
11 Kogokonna waeste laeka raamat /Armufondi/
12. Pearaha sissewõtmise ja wälja andmise nööriraamat
13. Kogukonna kohtu protokolli raamat
14. Walla rulli raamat
15. Rewisioni-raamat ümberkirjutuste-lehtega
16. Kulu raamat.
17. Kogukonna kohtu ja kogokonna walitsuse Missi
18. Wälja kirjutamise raamat
19. Laua register
wolimees H. Awik Kogukonna wanemer
P. Roger
J. Wihmann
eestseisja:
H Säreme pudub
J. Kask pudub
wolimees K. Koontz
J. Jõgewest
J. Saar pudub.
52 1/2 koppik wälja maksta. Nendest
peremeestest kes täna käsu järgi kok-
kutulemata jäänud sai arwatud
et nad seega rahul peawad jääma
mis koos oljad peremehed täna.
toimendanud.
Jaan Särrew
Käärik Koosts XXX
Johann Kull
Jaan Koorits +++
Johan Särras XXX
Hans Kunstut XXX
Jaak Prigask XXX
Jürri Roger XXX Johan Roosel XXX
Andres Rebanne +++ Peter Landmann xxx
Jaan Leppik Joh. Wihman XXX
Margus Wihwelin XXX Jakak Warres XXX
Heimtaalis 9 Septembril 1880.
koos ja said allnimetud tööd.
meistride käest wälja wastu wõe-
1. Jaan Hion käest sai, kohtumaja
laut ja tall ühe kattusse all wastu-
wõetud ja leiti nenda ära tehtud
olewad kuida kontrahti järele
pidi tegema.
2. Jaan Hion käest sai walla kooli-
maja lauda, kõlgusse ja aida töö.
wastu wõetus ja leiti muu töö hea
olewad aga et kattub arwast peale,
lõõtus selle eest sai sindlide raha
5 rubla 60 kop. tema ehituse palgast
kinni woetud.
3. Mats Olde käest sai ko walla
maja talli ja lauda wundamenti
töö wastu woetud, leiti 19 sülda olewad
lubati 150 kop. sülla pealt, teeb 28 rubl. 50 kp.
ja 10 päewa eest mis koolimaja-
juureb töös olnud 1 rub. päewas 10 -
Summa 38 rubl 50 kop
wälja maksta.
Jaan Hion pidi walla koolimaja,
talli ja lauda töö eest ja koolimaja
lauda kõlgusse ja aida töö eest kokku
99 rubla saama sellest lähab 5 rubla
60 kop. mis kattusse ost kinni wae-
tud maha ja saab weel 93 rubl. 40 kop.
Peale selle lubasid wolimehed weel Jaan
Hionil koolimaja lauda, ja kõlgusse wan-
na wärgi maha lõhkumise eest 4 rubl.
ja paari palgi lõhki loikus eest 1-60 kop.
wälja maksta. Need rahad 1880/81 aasta
pearahaga sisse wõtta.
Magus Wihwelin
Johan Kssk
Wallawannem J. Särrew
Et hoonet üleswõtmine Kuberman-
gu wastantikku tule kassa seltsi seaduse
järele iga kolme aasta pärast peab uuen-
tud saama, sellepärast olid täna, see ees
nimetud päewal keik pärishoonete
omanikud wallamajas koos ja walla
No 10 Heimthali kogukona walitsus sel 22 nowembre 1869
Olid koos Wallatallitaja Peeter Jõgewest
Wöölmünder A Rebane
Tuli wolimeeste seltsi ette ärasurnud Johan
Sammuli naene oma wõera poja Hans Sam-
muliga ja palus kogukona walitsust et see
Temale lubaks Hans Sammuli tema ja tema
laste toitjaks tema ärasurnud mehe asemele.
Et nüüd Hans Sammul juba enne oma
isa eest on heaste hoolt kannud ja ka weel
edespidi lubabama isa ja laste eest hoolt
kanda ja keik oma ärasurnud isa pearaha
ja magasi wõlga oma maksa wõtta, kui
wallawalitsus teda aga nekruuti minemisest
priiks lubab, mis siis wallawalitsus temale
ka lubas kui tema heaste oma emaku ja
Tema laste eest hoolt, kannab
Wallawalitsuse nimel: Wallatollitaja P. Jõgewest:
wöölmünder A Rebane +++
J Roosi XXX
wölimees: A. Reitel XXX
K Koovets XXX
J. Särew XXX
7 Weiber +++
A. Äinlik
H. Wihwelin
P. Landman
H. Weister puudub
No 1 Heimthali kogukonawalitsus sel 14mal Januaril 1870.
Ollid koos: wallatallitaja Peeter Jogewast
woolmünder Andres Rebane
ja walla wolipidajad.
Kogukonatallitaja andis woliseltsile need pearaha
maksu arulised kogukonaliikmed Johan Kunstal
Jakop Kunstal, Jaak Roosi, Andres Wäntrestrem ette
kellel wigaduste ja kehwuse pärast palju wara
wõlgasid on.
Woliselts möistis et nemad peawad keik omad
wanad wõlad äratasuma, aga edespidi üksi pool
pearaha maksma
Selsammal korral ja nendisammade kogu-
konawalitsuse liikmedele sai ettepantud, et
Kogukonakoolilastel saaks kogukona poolt
Taar lubatud, surema talude pealt 2 ja wähema pealt 1 k. otre.
Seda luba siis ka wolipidajad andsid ja käsk-
sid seda wilja kogukona talude pealt taadri
suuruse järele selle jooks sisse wõtta.
Wallatallitaja P. Jogewest +++ Wallawolipidaja J. Särav +++
J. Roosi +++
wolipidaja A Reitel +++
T. Landsman +++
K. Koorits +++
A. Grünberg +++
No:1.
Heimthalis 18" Märtsil 1876.
Tänna päewal ollid wollimehhed koos, ette tal-
li Johann Needer 80 aastad wanna ja pallub
walla poolest ennesel üllespiddamist.
Johann Needrel peab walla wallitsus walla
maggatsist 32 karnitsed rükkid andma pa-
rast saawad wollimehhed arudama kes sedda
wilja jälle sisse maksab.
Johann Wihwelin +++ Peter Landsman +++
Jaak Wihman +++ Andres Reitel +++ Peter
Peterson +++ Johan Kask +++ Joh. Wihmann +
Margus Kihnu +++ Jürri Trunden +++
Hans Awik +++ Hans Särrew XXX Jaan
Korits XXX Wallawanman: Jaan Särrew
Tänna sel ees nimmatud päewal ollid wolli-
mehhed koos, walla wallitsus andis ette, et
maggatsis ollewad liggi 200 setwerti rükkis
mis wanna minnewad ja wälja wahhe-
tud peab saama.
Wollimeeste otsus: Seesammal kordwadel ja war-
si kui walla wallitsus kässu annab, peawad
iggaüks perremees ümberwahheta rük-
kid magaatsist wälja wõtma 20 taalrit
suured tallude perremehhed 1 setwert
suuremad Taalrimehhed rohkem ja wäh-
hemad wähhem ja peawad süggise wärs-
ke willi jälle sisse maksma. Teine aas-
ta peab jälle sellest nou peetud saama
mis siis weel wahhetamatta jääb.
Peter Landsmann xxx Johan Wihwelin ++++ Jaak
Wihmann +++t Andres Reitel XXX Peter Peterson +++
Johan Kask +++ Johan Wihmann +++ Margus
Kihnu +++ Jürri Truden +++ Hans Awik XXX
Hans Särrew +++ Jaan Korits XXX
Heimthalis 13" Märtsil 1876.
No: 3.
Heimthali walla wollimehhed ollid.
koos, wallawannem rääkis neile
et 1869 aastal rittersafti kassast lae-
natud rahha ollawad Heimthali
wallal seal maksmatta 135 rubl. sedda rahha
tahhetavad nüüd ilma aja wiitmatta kätte,
saada piddawad iga pääw ärra makstud
saama agga se rahha ei ollewad wõlg nikku-
de käest weel mitte sisse tulnud ning nim-
metab walla wannem et kui nüüd waeste laa-
dikut laenatud wõiks senni ajaks saada kui
kohhus wõlgnikkude käest sisse nõuab.
Walla wallitsus peab Keiserlikku Kihhelkonna
kohtu käest lubba palluma, et woiks Heimthali
walla waeste laadikust 100 rubla hõbb. laenata
ja se ritterschafti kassa wõlg, ärra maksa,
ning kui sedda lubba saab ja laenatud saab,
peab selle eest hoolt kantud saama et kahhe
aasta sees peab se rahha jälle waestelae-
kus sisse maksetud ollema, - Pool se on
50 rubl. hõbb. sel aastal ja 50 rubl. tullewa
Peter Landsmann +++ Johan Wihwelin +++
Jaak Wihmann XXX Andres Reitel XXX
Peter Peterson +++ Johann Kask +++
Johann Wihmann +++ Margus Kihnu +++
Jürri Truden: +++ Hans Awik +++
Hans Särrew XXX Jaan Korits XXX
Heimthalis 23" Aprillil 1876.
Wollimehhed ollid koos Jaak Wihman
rääkis: Temma ollewad 9 aastad tagga-
si Heimthali kooli orreli ostmisse rah-
ha 55 rubla ärra maksnud piddanud
walla rahhaga ostetud saama agga pea-
rast ei ollewad lubbatud walla laadikust
selle jaos rahha mind temma rahha
seal kinniseiswad.
Wollimeeste otsub:
Et se orrel jubba 10 aasta eest ostetud ja
sel ajal ei olle ostmisse rahha perrast
arwatud kust se piddi sisse tullema. Ei
woi praegune wollikoggo sedda rahha
kuskilt saada egga lubbada Jaak Wih-
mannil, wälja maksa.
Jürri Truden +++ Johan Kask +++ Peter Peterson +++
Jaak Leppik +++ Hans Awik +++ Peter Torbek +++
Hans Särrew +++ Jaan Korits Andres Reitel
Wallawanem: Jaak Särrew
ostetud ja jure woetud, muu ehitusse Materi
ostab puumeister Wohrmann keik mis ial
waja on issi omma rahhaga ja saab siis
kui töö nenda kõlblik ja walmis et wõt-
ma kätte annab ja sisse allama woib min-
na, walla käest 550 rubl. hõbb. rahha selle
maja ehhitamisse eest wälja maksetud,
Weel leppis puu meister Wohrmann et tem-
ma sedda rahha 550 rubl. hõbb. keik ühhe kor-
raga mitte kätte ei tahha, mis ja mis walla
kergem on siis nenda. Selle suwwe sees sen-
ni kui süggiseni ehhitusse aja sees saab tem-
ma 350 rubl. hõbb. rahha kätte, üks sedda
rubla süggisel 1875 aastal kui süggisest poolt
peahha sisse tulleb ja üks sedda rubla
süggisel 1376 aastal jälle kui süggisese poole
pearahhaga saab sisse woetud.
Wallawallitsub peab puumeistrega Wohr-
mann kontraht teggema kuis peab ülles ki-
jutud saama kuida wiisi maja ehhitud
ja keik üksikud jakkud tehtud peawad
saama ja ka üht kõlblikku plaani
murretsema ja ette andmaja waatama
et keik hästi tehtud saab.
Ehhitusse rahha peab 400 rubl. hõbb.
walla laodikust wõetud saama, agga
walla wallitsus peab, nenda kuida Ma-
koggukonna Seadusses kästi maa koggo-
konna rahwa hääks ja kassuk jäetud
kässud sest 1866malt aastast juhhatab, Keiser-
likku kihhelkonna kohtu käest selle tar-
wis lubba palluma. Mis siis peale selle
400 rubla ehhitusse rahha weel waja talleb
sedda peab igga aastalt pearahha jures
pearahha maksjade hingede käest sisse
wõetud saama. Wollimehhed:
Peter Torbeck XXX, Jaak Jõggewest +++
Hans Awik +++ Märt Rosi XXX
Hans Särew +++ Andres Reitel XXX
Johan Wihwelin +++ Jaak Sirkel XXX
Johan Polikarpus +++ Peter Peterson XXX
Petter Warres +++ Jaan Korits XXX
Tänna päwal ollis walla wollimehhed
koos wallawannema kässu järgi ning an-
dib walla wannem ette, et selle sel 23 Detsembril
1878 aastal wolli Protokolli No 14 all seles
pantud laenantud wilja rahha piddanud
jubba 3mal Jõulu ku päwal 1874 kõik tasso
maksetud ollema agga nüüd Keiserlikku Kih-
helkonna kohtu poolest kirri tulnud, et
peab se rahha mis weel wõlgu on 310 rubl. kapi
tali ja 15 rubl. 50 kop. intressid ärra maksetud
saama ritterschawti kassasse ja se kwitung
senni kui 30mas Aprilli kuus Kihhelkonna
kohtul 2 rubla trahwi jures ette näidatud
saama, ning selletab weel walla wannem et
nende seas kes sedda wilja on saanud ja rah-
ha piddawad maksma ei joudwad mitte
ennam sedda wõlla eest rahha ärra maksta.
Kõrgemad kohtud peawad pallutud saama
sedda selle wilja rahha maksmisse termini
weel pikkendada wõtta ja peab selle aja
sees walla wallitsub wõlgnikkude käest
kõivwasti wõlge sisse nõudma ja kui
muidu ei sa siis riisumisse kombel ja
kui keik ärra riisutud on saanud ja siis
weel woihnatumaks jääb muisi wõlga mit-
te kätte saata siis selle tagguse maksmise-
se paraast wollimehhed otsust saawad and-
ma. Wollimeeste nimmed:
Joh Polikarpus +++ Hans Särrewxxx Peter Warres
Märt Rosi XXX Jaak Jõggewest +++ Hans Awik XXX
Jaan Korits XXX Andres Reitel +++ Peter Peterson +++
Joh. Wihwelin +++ Peter Roger +++ Jaak Sirkel +++
Peter Torbek +++ Wallawannem: Jaan Särrew
Heimthalis 12 Aprillil 1875.
Kuos ollewil wollimeestel andis walla
wannem ette, et walla kassak kas kohtu-
jures ja kässud wallawannema käest kül-
la kubjada kätte wiib peaks selle aasta
jaos jälle jäettud woi arwatud saama
kuida se ärra tallitud woiks saada
Kroonika kir-
jutamise aeg
Nähtuste, andmete ja sündmuste aeg ja kirjeldus. Kui on olemas kirja-
likud tõendused, siis missugused ja kus need hoitakse
te kehade mudelit ja siks väike
mikroskoop.
Klassi inwentaar oli: 2 kuueistelist
lauda, 18 kaheistelist lauda, 2 õpetooli,
2 klassitahvlit, üks laelamp, üks
seina kell ja üks sooja mõõtja.
Õpilaste raamatukogusse oli juurde
muretsetud uusi raamatuid 3 eksempl.
ja õpetajate raamatukogusse 49 raama
tut.
Võõra keelena koolis oli ainult sak-
sa keel.
Ekskursioone korraldati 17 mail
Vinni mägedele ja Jupri järvele, ja
24 mail lähemasse ümbrusesse.
Kehvemaid õpilasi toetati aineli-
selt 1) maakonna valitsuse poolt riiete
jalanõude ja õpeabinõude näol, kogu-
summas 7800 nrk. väärtuses 2) Küti
vallavalitsuse ja hoolekogu summadest
jalanõude näol 5750 mrk. väästuses
ja õpeabinõudena 3879 mrk väärtuses
Toetust anti üldse 13 õpilasele.
Kooli juhataja k.t. oli selle õpeaas-
ta Isel poolel Velli Gustavi t. Tenso
19 a. vana, palk 3823 mrk. kuus
V. Tenso oli lõpetanud Rakvere
linna tütarlaste Gümnaasiumi
3 mail 1922 aastal. Teiseks õpe-
tajaks oli Elli Kruhberg, kes peale
uut aastat lahkus. Õpeaasta tei-
sel poolel valiti kooli juhatajaks praeg.
Viru-Jakobi õpetaja Julius Kippas
kuna teiseks õpetajaks jäi Velli
Tenso. J. Kippas lõpetas 1912 a.
kevadel Narwa 4 kl. linna kooli
ning omas samal aastal Narwa
meesgümnaasiumis õpetaja kutse,
1920/21 õppeaasta
Õppeaasta
Õppeaasta algus 27 septembril ja
lõpp 14 juunil. Jõulupühad 21 detsemb-
rist - 7 jaanuarini; lihavõtted 23 mart-
sist - 4 aprillini. Õppeaasta vältas 194
päeva, algas ja lõppes valitsuse poolt mää-
ratud ajal.
Õpilased
Õpilaste kooli ilmumine korretu, samati
koolist lahkumine varajane - karjaskäi-
mise pärast, kuid jäeti hoolekogu poolt
trahvimata, arvestades nende vanemate
viletsa majanduslise seisukorraga.
Õpilastele korraldatud õpetajate poolt
1 pidu, kus mängitud sai "Pöialpoiss"
õpilaste eneste poolt.
Õpilasi oli 64, neist I kl. - 15, II kl.- 19,
III kl. - 12 ja IV kl.- 18 õpilast. IV klassi
lõpetasid 18 õpilast
Õpetajad.
Juhatajaks endiselt Margarete Laa-
rens. Th. Eintrei asemele, kes oma palve
peale lahti registreeriti, valitud Aas-
pere valla nõukogu poolt jälle N. Kast-
ni, kes 1 aasta tervise parandusel oli
Õpetamise
Õpetamisel tarvitati ainesüsteemi,
süsteem.
kus juures oli 2 klassi komplekti. I ja II kl.,
III ja IV kl. - kokku 4 õppeaastat.
Õppeaasta kestel oli üks õppekäik "Kor-
gekaldale."
Kooliteener
Kooliteenijaks Pauliine Pärmik,
kes nüüd vanasse koolimajja üle kolis, sest
tema ruumid said õpetaja toaks määratud.
1925 a.
Esimene Vinni Koolimaja oli ehi-
tatud 1842 aastal Vinni külasse, ja
õpetajaks oli keegi Jaan
Kust ta kooliharidust saanud, on tead-
mata. Õpetajaks nimetatud kooli peal
oli ta kuni 1848 aastani. Õpetanud
lapsi ainult katekismusest lugema.
Peale teda tuli Vinni kooli peale õpe-
tajaks 1848 aastal Jüri Kreitsmann
ja oli õpetajaks kuni 1860 aastani.
Kooliharidust sai J. Kreitsmann
Simuna köstri Normanni käest.
Kooli lugemise raamatuks oli Uus
testament, arvutamist õpetati
peast, kuna kirjutamist õpetati ai-
nult mõnele terasemale õpilasele
ja sedagi ainult krihvliga-tahwlile
Mingisuguseid muid kooli õpeabi-
nõusid ei olnud. 1860 aastal tuli
Vinni küla kooli peale õpetajaks
Jüri Pihlak, olles kuni 1866 aasta-
ni. Koolihariduse oli J. Pihlak saanud
Pillistwere kihelkonna koolis. Tema
ajal oli samuti, nagu eelmisegi õpeta-
ja ajal, lugemiseraamatuks Uus testa-
ment, ja kirjutamist õpetati ainult nei-
le, kes seda soowisid. 1866 aastal
tuli Vinni küla kooliõpetajaks Aadu
Reimann, ja oli kuni 1875 aastani.
Tema ajal loobuti, wististe aastal 1870
Uuest testamendist ja hueks lugemise-
raamatuks võeti nii nimetatud "Väike
lugemise raamat."
1874 aastal ehitati Pajusti külasse
uus koolimaja Vinni mõisa poolt
ja esimeseks õpetajaks oli sääl Juhan
1938/39 õppeaasta
Üldteated õppeaasta
Koolitöö algas määruses ettenähtud ajal 12 sept.
kell 9 hm. Kooli tuli 3 poegl. 3 tütarlast, nen-
dest 2 poissi teist, teised esimest aastat Isse klas-
si. Esimene klass töötas 26 septembrini, mil al-
gas tööd terve kool s.o. 6 klassi 2 klassi-
komplektiga. Vanem klassikompl. (IV, V, VI kl.)
on endiselt üüri ruumides vanas merekooli-
majas suuretee ääres. Samas on ka õpetaja
E. Vaigu korter. Kooli majandusl. kulud kann.
Palmse vald. Kool töötas takistusteta kuni mää-
ratud lõpuni s.o. 26. maini. Epideemilistest hai-
gustest saab nimetada tuulerõugeid, millesse
haigestusid sügisesel poolaastal mõned noore-
mate klasside õpilased. Jõulupühiks vabanes
kool 22 detsembril, et 9. jaanuaril jälle alata
Lihavõttepühade vaheaeg kestis 1 aprillist.
12 aprillini. Nelipühade ajal oli kool juba
suvepuhkusel. Algkooli lõpetajate päev peeti
ülevallaline Võsu koolimajas. Koos olid Ver-
gi, Käsmu, Sagadi ja Võsu koolide lõpetajad.
Ilm oli väga tuuline, sellep. tuli jätta esialgne
kavatsus sõita üle mere mootorpaadiga. Helis-
tasin Võsult Türneri sõido-autoga kohale, kes
viis lõpetajad Võsule ja tõi tagasi pärast lõpe-
tajatepäeva lõppu. Lõpetajate päeva pidami-
ne oli määratud nelipühade teiseks pühaks. "Rikkus
ilusad pühad räägiti õpetajate ringides selle
ebaõnnestund päeva kohta.
Õpilased.
Õpilasi üldse 44, 23 poegl. ja 21 tütarlast
Vanemas komplektis oli 21 õpilast, nooremas-
23. Õpilaste käitumine vanemas komplektis
hää, nooremas komplektis olid 3-4 poissi
Rakvere linna koolis kursustel kõne
all; kas on võimalik lastel arusaada
vene keelsest arvutamisest ja maateadusest,
vastus olla olnud: "Ega eesti lapsed või
nii targad alla, kui Vene lapsed."
Kõik eelolevad andmed /peale kooli
maja asukoha, suuruse ja kõrvalhoonete/
on saadud endiselt Vinni-Pajusti kooli
õpetajalt Juhan Kreitsmannilt,
kuna lähemad ja algandmed õpeta-
jate, nende palkade ja üldese kooli
majanduslise külje kohta, mis hoiti
alal Vinni mõisa arhiivis, on teise
Vene revolutsiooni ajal, vene sõja
vägede siin viibimise puhul ära hävita-
mägedele, 21 mail Kunda vabrikusse
ja ümbrusesse ja 12 ja 13 juunil
laste pidule Rakveresse.
Kooli lõpetasid 4 poeglast ja
4 tütarlast.
Õpilastele ainelise toetusena oli
Ameerika kingitus Küti vallavalitsuse
kaudu toiduainete näol. Toetust said
10 õpilast.
mis eelmiselgi õpeaastal.
Koolijuhatajaks oli Karl Mardi
poeg Uttendorf. K. Uttendorf oli
lõpetanud Tartu õpetajate seminari
1872 aastal. 30 aastat õpetajana
teeninud Friedrischtadti linnas
Kuuramaal kahe klassilises kroonu
algkoolis. 1915 aastal sõja põh-
jusel, põgenes säält Eestisse, kus
kooliõpetajana oli Kadrina haridus-
seltsi koolis. Saksa okupatsiooni
ajal teenis õpetajana Viru-Nigu-
las ja peale enamlaste valitsemise
aega Viru-Jakobis. 16 septembril
1920 aastal valiti K. Uttendorf
õpetajaks Vinni-Pajusti 4 kl. algkooli
peale. Vene ajal ausa teenistuse
eest oli K Uttendof saanud
Stanislaus III järgu orderi ja 2
medali. K. Uttendorf oli 65 aas-
tat vana ja abielus. Kuu palk 2400
mrk.
Teiseks õpetajaks oli Elli Jürit.
Kruhberg. E. Kruhberg oli õppinud
Tartus 8 maist kuni 8 septembrini
1917 a. Isel Veske kooliõpetajate kur-
sustel, ja pärast seda Tartu õpeta-
jate seminaris, kust ta aga eelviima-
"valulasteks" nende hulgas Erni Lehtla kõige välja-
paistvam. Teised lapsed olid korralikud. Edasi-
jõudnute % tütarlastel 90, poisslastel - 70
Õpilaste välisesisemiseks oli jõulupidu, mille pee-
ti Käsmu Kaubal. Meremeeste Seltsi ruumides
Puhas ülejääk peost kr. 28.38. Osa sellest rahast
kulutati õpilaste raamatukogu täiendamiseks
Näidendiks oli "Jõuluvõõras Mooramaalt"
Õppejõud
Vaata lhk 35, 51, 53, 56
Kooli-
Vaata lhk 56.
teenija
Õppetöö oli intensiivne. Takistusi ei olnud
Õppe- ja
Koolis töötavad õpilasorganistatsioonid Noored
kasvatus-
Kotkad" ja Kodutütred" juhtideks J. Ka-
töö.
jaste ja E. Vaigu pärast abielus Kirs)
Kooliruu-
Vaata lhk 57. Tähtsamaks remoniks
koja trepi ehitus.
Koolikoht
Vaata lhk. 54.
Kooliaed
Kooliaia vilja- ja ilupuude osa on veel välja
arendamisel. Istutada on veel mõned õunapuud
marjapõõsad ja kümmekond ilupuud
Möödunud kevadel polnud võimalik istu-
tamist ette võtta, sest vallavalitsusest ei saa-
nud krediite, kuna eelarve oli istutamise ajal
veel kinnitamata.
Kooli re-
Revideerimiskäigul viibis koolide inspektor
videerimi-
hr. Märt Meos. Revideeriti üks kord
Arstlist järelvaatust korraldas dr. Valtok.
Kooli hoo-
Kooli hoolekogu koosseis: juhataja Artur Ots-
lekogu.
uustalu, abi J. Kajaste, kirjatoimetaja E. Vaigu
laekur E. Tiidema, vaba liige E. Tali
vahehord las-
te vanemate
ja vallavalitsu
Vaata lhk 57.
se ning õppej. v.-
Käsmu koolimajas, 1. aug. 1939.
J. Kajaste
Õppe- ja kasvatustöö.
Õppetöö edenes edukalt. Sõjaolukorra tõttu
tuli õppeaasta vältel teostada pidevat kok-
kuhoidu vihikute, pliiatsite, sulgede jne, tar-
vitamises.
Kooli revideerimine,
Koolide inspektor M. Meos revideeris kooli
ja instrueeris õpetajaid 10. novembril 1943. a.
Kooliarst kooli 1943/44. õppeaastal ei külas-
Kooli Hoolekogu.
Kooli Hoolekogu juhataja oli endiselt
Hendrik Kaarend. Laekur Ed. Tiidemaa,
liige Joh. Lahtvee ja kirjatoimetaja
H. Haljak.
Vahekord Vallavalitsusega ja
lastevanematega oli hea.
Käsmus, 25. augustil 1944.a.
HellaHaljak,
koolijuhataja.
Merem. Seltsi ruumes. Sissepääs pidukülastajaile
25 sn. Üldsissetulek kr. 35.09, väljaminek 34,07 kr.
Puhas ülejääk kr. 1.02. Peokavas lastenäidend
"Isa liivapurgis". Jõulumees jagas igale õpilasele 400
gr. maiustui. Kulud kaeti peosissetulekust
Õppejõud.
Kooli juhataja J. Kajaste /lhk. 35/ Õpetaja Ella
Vaigu, Sagadi algkoolist ümberpaigutatud
Õppejõudude vahekord hää
Kooliteenija
Kooliteenijaks Nadezda Rifk. Saab kr. 12.-
kuus tegeliku õppetöö jooksul.
mid. /V. l. 42/
Kooli koha suurus pääle ümberkorraldamist 5 ha
Koolirevi-
Kooli revideeriti koolin. hr. M. Meos'e poot 2 kor-
deerimine
da. Arstlist ülevaatust korraldas dr. Valtok
Kooli hoole-
Juhataja Mgn. Kaaman, kassahoidja E. Tiideman
kirjut. E. Vaigu, liikmed J. Kajaste, E. Kukeste
ja E. Scheffler
Vahekord
Vahehord õpetajate ja lastevanemate vahel hää
õppejõudude
Vald oli kohustatud koolivalitsuse nõudel II-se
lastevane-
klassikompl. kulud enda kanda võtma
mate ja valla
Käsmus, 1 aug. 1936.
J. Kajaste,
Käsmu algkool algas oma tegevust 15 oktoobril
1873 aastal üheklassilise eraalgkoolina Kuuda semi-
naari lõpetaja Thoomas Eintrei juhatusel
Selle kooli asutajad olevad Käsmu küla hariduse
poole püüdjad elanikud, kes kooli vajadusest aru saa-
des kohaliku suurmaaomaniku poole palvega pöörsivad.
Tähele pannes siinsete laste rohkust ja inimeste tun-
givat soovi asutada, tuli Aaspere parun Dellingshausen
oma prouaga nende soovile sellega vastu, et andis Käs-
must ühe talumaja ühes 9 3/4 tiinulise kohakese kooli
alla õpetajale ülespidamiseks 25 rublalise rendi eest aastas,
mida 20 aasta jooksul kohalikud elanikud maksi-
vad, siis aga 1893 aastast, kui kool inspektor Luik'i nõud
misel Aaspere valla alla üle viidi, mainitud vald seda
maksma hakkas kuni 1922 aastani, mil kool Palus-
se valla alla jäi ja rent sest saadik õpetajate eneste ta-
suda on. Peale selle andis parun Dellingshausen
veel iga aasta oma metsast tasuta 10 sülda puid kooli
ja kooliõpetaja ruumide soojendamiseks.
Nii olivad suuremad raskused võidetud. Kool
võis oma tegevust alata, mis käesoleva ajani va-
het pidamata, hoolimata mitmesugustest muu-
datustest, pööretest ja nõuetest, kestnud on
Selle aja sees võib selgesti kolme ajajärku
tähele panna: esiteks emakeelne aeg 1873-1887 a.
s.o. 14 aastat töötas kool emakeelse programmiga
edurikkalt, siis teiseks venestamise aeg 1887-
-1918 aastani, mis nii hästi õpetajale kui ka õpilas-
tele kõige raskemaks kujunes - kogu õpetus oli vene-
keelne hoolimata sellest, kas õpilane sest aru saab;
isegi seletamise juures oli Eesti keele tarvitamine kõ-
vasti keelatud; kolmas aja järk - Eesti töökool - 1918 a.
Kreitsmann. Kooliharidust oli J. Kreits-
mann saanud Simuna kihelkonnakoolis
Samal ajal tegutses aga ka kool Vinni
külas Aadu Reinmanni juhatusel, kes
sääl oli, nagu eelpool nimetatud, kuni
1875 aastani. Peale tema lahkumist
tuli Vinni kooli peale õpetajaks Eeberg,
kes koolihariduse saanud Kodavere
koolis. Eeberg oli õpetajaks nimetatud
kooli peal kuni 1878 aastani.
1878 aastal tuli Vinni kooli peale õpeta-
jaks Jüri Pihlak juba teistkorda
ja oli kuni 1887 aastani.
1887 aastal ühendati kaks eel-
nimetatud kooli, nimelt Vinni ja Pajus-
ti küla koolid, ja viidi üle Vinni-Pajusti
algkooli nime all uutesse ruumidesse,
mis oli ehitatud Vinni mõisa poolt
n. u. "Kitsekoplisse", kus on ka paer-
gune koolimaja. See koolimaja
asub Pajusti külas, 8 kilomeetrit
Rakvere linnast Rakwere-Mustwee
maantee ääres. Ehitus on puust, pik-
kus 16 arsinat, laius 11 5/8 ars., ja
kõrgus 4 1/2 ars. Kooli juures on maad
üldse - heinamaad 3 tiinu ja põllu-
maad 4 vakamaad. Kõrvalhoone-
test on koolil ait, laut, kuur ja tall.
Algul, 10 aasta jooksul oli koolimaa
kasutada õpetaja Juhan Kreits-
mannil, kuna peale teda on kooli
maa rendile antud Jüri Pank'ile,
kes paergune rentnik on.
Esimeseks õpetajaks Vinni-Pajasti
kooli peale sai endine Pajusti kooli
õpetaja juhan Kreitsmann, kes pi-
das seda ametit nimetatud kooli
peal kuni 1897 aastani. Kooli luge-
kooli peale V. Nelke asemele teine
asetäitja Villem Jaani p. Alto, 17 aas-
tat vana. V. Alto oli lõpetanud
Rakvere linna Ske. kõrgema
algkooli 1914 a. kevadel, ja peale
selle lõpetamist oli õpetajaks.
algkoolis. Siinse koha peal oli
V. Alto kuni 31 detsembrini 1916 a.
8 jaanuaril 1917 a. tuli kolmas ase-
täitja N. Nelkele - August king-
sepp. Õppis Rakvere linna alg-
Koolis. A. Kingsepp oli õpetajaks
kuni V. Nelke tagasi jõudmiseni sõja-
väe teenistusest. J. O. kuni 1918/1919
õpeaastani.
Nende õpeaastate kestel käisid
kooli revideerimas rahvakoolide ins-
pektor E.Sobolev ja usuõpetuses
ning eestikeele lugemises Viru-Jakobi
kirikuõpetaja A. Hofmann
Õpevahenditena olid tarvitusel
ainult Euroopa Kaart, arvelaud,
mõned ajaloolised pildid ja aasta
aegade ja koduümbruse pildid
keele õpetamiseks
1918/1919 õpeaasta
Õpetöö algas 5 oktoobril 1918 a.
ja lõppes 31 mail 1919 aastal,
selle aja jooksul seisis kool ajuti-
selt 16 detsembrist 1918a kuni 20
jaanuarini 1919 a. s.o. enamlaste
sissetungimisest peale kuni nende
lahkumiseni. Õpilaste arv koolis oli
sel õpeaastal 16 poeglast ja 10
tütarlast, kui palju oli aga tõeliselt
koolisunduslisi - selle kohta puuduvad
1921 / 1922 õpeaasta
õpetöö algas 20 septembril 1921a.
ja lõppes 13 mail 1922 aastal. Peale
harilikkude pühade ja pühade
vaheaegade seisis koolitöö ajutiselt
neli päeva laste kaelahaiguse ja
influentsa pärast. dr. Oja nõudmi-
Tegelikkude õppepäevade arv õpe-
aasta jooksul oli 172.
Õpilasi käis koolis 39 poeglast
ja 38 tütarlast, neist I kl. 7 poeg-
last ja 11 tütarlast, II kl. 11 poeg-
last ja 9 tütarlast, III kl. 11 poeglast
ja 15 tütarlast sa IV kl. 3 poeg-
last ja 3 tütar ast. Õpeaasta
lõpuks lahkusid koolist kuus õpi-
last: 2 haiguse, 2 vaesuse ja 2 vanema-
te elukoha muutmise pärast. Üldse
oli koolist puudumisi poeglaste peale
755 päeva ja tütarlaste peale 598 päeva.
Kooli lõpetasid 3 tütarlast.
Esimeseks vööraks keeleks sel õpe-
aastal oli saksa keel ja teiseks vene-
Õpeaasta jooksul muretseti õpilaste
raamatukogusse 120 raamatut, kogu-
summas 5455 mrk. eest. Samuti pan-
di sel õpeaastal ka alus õpetajate
raamatukogule, kuhu õpeaasta kest-
vusel muretseti 56 raamatut, kogu-
summas 4764 mrk. 50 penni eest.
Õpeabinõude arv 31 dets 1920 a. oli:
Keeltes 176, käsitöös 1, joonistuses 10,
laulmises 1, matemaatikas 6, kodu-
loos ja maateaduses oli 4 ja ajaloos
Vaesematele õpilastele ainelise toe-
1939/40. õppeaasta
Üldteated õppeaasta kohta
Koolitöö algas määruses ettenähtud ajal 25 sent.
kell 9 hm. Kuna õpilaste arv kooliringkonnas
langes alla 40-t., jääti kool töötama ühe komp-
lektilisena II, III ja IV klassiga. Majandusl. kulud
kandis Palmse vald. Õppetöö lõppes jõuluvaheajaks.
21. detsembril ja kestis kuni 8 jaanuarini; ke-
vad pühade puhul - 16. märtsil lõppedes 27 märt-
sil. Õppetöö suvine vaheaeg algas 24. mail
Suvistepühade puhul seisis õppetöö 11 maist
- 13 maini. Õppetöö sai katkestatud talve
jooksul väga sagedasti erakordselt külma
talve tõttu. Talv oli sedavõrd vali, et inimpõlv
teist sellist ei mäleta. Kange pakane püsis näda-
late viisi. Ei olnud haruldane 30° - 35° külma C.
järgi (Petseris olevat olnud ühel hommikul isegi
50° C järgi külma) Talv rikkus erandita kõik
pirni-, ploomi-, kreegipuud, vaid mõni selts õuna-
puid suutis vastu panna, kuid neid on aedades
üksikuid. Kevade saabudes jäid viljapuude aiad
raagu, ega läinudki lehte. Õun oli sügise saa-
budes väga haruldane asi, sest ka terveks jää-
nud õunapuud olid siiski niivord puretud,
et ei suutnud õitsema hakata. Pakane püsis
13 jaanuarist kuni 20 veebruarini. Nakkuvaid
haigusi õpilaste hulgas oli vähe. Esinesid üksi-
kud leetrijuhud.
Õpilasi II klassis 2 pl. 2tl. III kl. 6 pl. 2 tl.
IV kl. 4 pl. 4 tl. - kokku 20 last. Käitu-
mine väga hää. Õpilastele korraldatud
üks pidu - jõulupidu. Näidendiks oli
õigusega 2 kl minist. algkoolides õpe-
tust anda. Peterburi "semstwo semi-
naari" erikursuseid läbikuulates asus
ametisse Kestla algkooli Virumaale,
kust järgmisel aastal ümbernime-
tuse sai Juuru walda Harjumaale
Nimetatud paigal töötas J. Kippas
esiteks 4 jaolise algkooli, pärast
Juuru 2 klassilise ministeeriumi
kooli juhatajana. 1915/16 õpeaas
ta lõpul astus tegewasse wäkke,
1916/ 17 õpeaasta kestwusel Piir-
salu ministeeriumi kooli juhataja
kohuste täitja. Peale seda kuni
Vinni-Pajusti algkooli juhatajaks
walimiseni töötas J. Kippas kodus
põllu-majapidamises.
Õpeained olid jaotatud järgmi-
selt: J. Kippasil I ja II kl. arwu-
teadus ja laulmine ning III ja IV kl.
eestikeel, arwuteadus, wõimlemine, laul-
mine, ajaluga ja maateadus. V. Ten-
sol I ja II kl. Eestikeel, kodulugu
võimlemine, (laulmine). ja käsisöö.
ning III ja IV kl. kodulugu looduslugu,
saksakeel, käsitöö ja joonistamine.
Õperaamatud olid endised
Hoolekogu liikmeteks olid sel aas-
tal Küti wallawalitsuse poolt M. Järw
G. Wakker ja J. Wester, ja lastewa-
nemate poolt T. Wall, J. Meilbaum,
J. Meibaum ja T. Buschmann /hoo-
lekogu pr. nr. 30. 1 okt. 1922 a/
Hoolekogu koosolekuid oli 10.
25 now. 1922. a. /nr. 32/ wõeti
hoolekogu poolt wastu järgmised re-
mont-tööd: õpetajate korterite põran-
7 4
1921/22 õppeaasta.
Õppeaasta algus 21 septembril ja lõpp
20 mail. Jõuluvaheaeg vältas 17 päeva, kuna
lihavõtted - 7 päeva. Õppetöö seisis
7 päeva sarlakite pärast. Õppeaasta väl-
tus oli 173 päeva.
Õpilasi 80, neist I kl. - 12, II kl - 17,
III kl. - 20, IV kl. - 13, V kl.- 13 ja VI kl. - 5 õpilast
IV klassi lõpetasid 7 õp., IV klassi 5 õpilast
Õpilaste edasijõudmine keskmine, kuid
ülespidamine hää.
Sügisel ilmusid 18 õpilast hiljem
kooli ja kevadel lahkused enne
koolitöö lõppu needsamad õpilased
karja viletsate majandusliste olude
pärast. Seda asjaolu silmas pidades
jättis hoolekugu puudunud päevade
eest trahvi nõudmata.
Õpilaste seas möllasid sarlakid.
Õpilaste poolt toimitud 1 kooli-
pidu majanduslikkude kulude kat-
miseks. Mängiti "Leeni" ehk "Vaese-
lapse Jaaniöö", mis väga kordaläinuks
võib lugeda.
Õpetajad
Juhataja M. Larens; õpetajaks N. Kastni
ja V ja VI kl. jaoks valiti Alviine Metstak,
Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasi-
umi lõpetaja, õpetajaks, kuna V ja VI kl.
Inglise ja Saksa keele tunniandjaks
valiti Hilda Tanksimäe, kohaliku meri
kooli keelte õpetaja (Tallinna Tütarlaste Kom-
eesti keel, saksa keel, kodulugu, maatea-
dus, loodusõpetus, joonistamine, aja-
lugu ja võimlemine ning käsitöö
Õperaamatutest olid tarwitusel
eestikeeles I klassis Huwitaja I,
teistes klassides Kampmanni lugemise
raamat. Saksakeeles - III kl. Soosaar-
Waldson I jagu ja IV kl. Soosaar-
Waldson II jagu. Arwutamises- Mara-
ma' d ja geom. Mikkelsaar. Loodus-
õpetuses - Kogermann- Mahlstein - Män-
nik, maateaduses- Sütt- Koppel,
ajaloos - MKampmann.
Õpewahenditest muretseti juure:
raamatu köitmise press ja hööwel, liimi-
pott, liiwa kast, 10 pilti karskuse õpe-
tamiseks, ilmaklaas ning ida ja lääne
poolkerad.
Hoolekogu liikmeteks olid sel õpe-
aastal Küti vallavalitsuse poolt
Gustav Wakker, ja lastevanemate
poolt Gustaw Vall, Jaan Vester
ja Juhan Meibaume. Hoolekogu
Koosolekuid oli 8.
Lastevanemate koosolekuid 1.
/21 okt. 1923 a/
1924/1925 õpeaasta.