Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
poolt, mis tollimaja walitsus nõuab; 2) tollimaja kwiitungid
ärawõetud asjade üle NN 5988/10, 6029/11, 6027/11 ja 6030/ 11 ja
1 karp üleswõtte plastinkaid 9 x 12 ja
Waldmannilt: 1 Gittarre, 1 Noodi-
heft iseõpetaja ja 1 asjade kott.
Prulilt: 1 käe rehkendamise masin,
2 paari saapa pealmisi, 1-4 1/2%
riigi wõidu lainu paber ilma Kupon-
gideta Rbl 400.-, 1-5% oblikatsioni
priiuse laen Rbl 200., 1-4% riigi kassa
rentei pilet Rbl 800.- ja 1-4 1/2% riigi
wõidu laenu pilet Rbl 400.-, Susi-
kult: 1 riigi hoiju kassa raamat
N 14664 Rbl 160.-, Kriisalt: 1 jalg-
rattas meester. Korratuses olekus,
1 Wiiul kastiga, 2 almasi ilma warre-
deta, 24 naela lihtsat seepi, 1 kahe
8 püssi padrunid rikkutud, 1 kotikene
püssirohtu, 2 wiie rublalist kuld raha
Rbl 10. -, Nikolai aegust raha Rbl 1861.-
Nõukogu raha Rbl 1000.-, Duumaraha Rbl 750.-,
Osvald Jürgenson
Tallinn, Falkspargi t.
No 3, k.4.
Wälisministeeriumi
Wene jaoskonna ülemale.
1sel Mail s.a. Jamburgis, kui ma Aserbaidshanist
(Baku linnast) läbi Wenemaa Eestisse sõitsin, wõeti
minu käest Jamburgi Tolliwalitsuse poolt fotografi-apparat
"Kodak" No 3, 8 x10 cm. ära, sellepeale waatamata et mull
wäljaweo lubakiri oli, põhjendades, et mull ei olewat selle-
kohast luba Wene walitsuse poolt. Minu seletuse peale,
et Moskwa dekreeti põhjal on Aserbeidschan tunnistatud
iseseiswaks Wabariigiks, kell on oma täielik iseseisev Zentraal-
walitsus, kelle juures on ka akkrediteeritud warsti kõikide
Lääne-Europa riikide konsulid nende hulgas ka Eesti konsul, -
wastas Tolliwalitsuse ülem, et tema ei tunnista mitte
Aserbeidschani iseseiswust ja ka mitte selle walitsuse poolt
wälja antud paberisi. -
Peale väljaweo lubakirjade wäljaandmise, plombeeris
ka weel Asabeidschani Tolliwalitsus Bakus kõik meie asjad,
mis sellekohaselt pakitud, kinni. - Jamburgi Tolliwalitsuse
ülem andis käsu kõigile ametnikudele, kes asju läbiwaadasiwad,
plombeeritud pakisid mitte lahti wõtta ja laska läbi ilma
läbi waatamata; ja sellega juba teist pidi jälle nagu tunnistas
ikkagi Aserbeidschani riiki. Ja ka persia waibad mis mull
ja teistel Bakust sõitjatel eestlastel mitme kaupa olid,
Et minu hobune ja saan minult
mitte konfiskeeritud, vaid Eesti vagu-
nite puudusel ainult maha tõstetud,
palun Teie korraldust minu hobuse
ja saani välja nõudmiseks ja Eesti-
Maale toomiseks.
Loodan et korralduse tegemises
peatust ei tule, seda enam et
hobune olevat kohe tööle pandud
Teie peale lootma jäädes
A. Sirel
4/V. 21
Lisa. Kviitungi ärakiri
3/III N 5520/6
malust sarnast luba Moskwast muretseda,
sest 7 päewa enne esheloni teele minekut
sain alles teada et mina selle esheloni
määratud olin, pealegi läks rong Omsk-
Wologda kaudu Peeterburki. Siis sain
weel teada et kui mina selle esheloniga
ei sõida mina üleüldse õiguse kodumaale
sõita kaotan.
Pööran Teie poole, herra minister, palwega
korraldust teha et Moskwast Nõukogude
hariduse kommissariadist ja teistest wasta-
watest asutustest luba saaks muretsetud
et mina oma kinnipeetud asjad Jamburist
kätte wõiksin saada.
Olen kooliõpetajanna, minu lapsed käiwad
koolis ja meie tarwitame asju hädasti, ise-
äranis raamatuid, õppimiseks ja õpeabinõudena.
Lisa: 2 kwiitungi; No 7468/25 ja 7469/25.
11 septembril 1921.
Marianne Nikitin
Wiru maakoht
Tamsalu kaudu
Sääse
Eesti Saatkond Venemaal
Sissetulnud: 14/VIII No 2018.
Eesti Wabariigi Saadikule
129.
N 557
Kõrgeste austadut härra.
21 Mail s.a. sõitsin mina oma perekonnaga - naese
ja kahe weikse lapsega - 4 eschaloniga kodumaale, kaasa
wõttes oma aastate jooksul kogutud warandust, nagu
riided, pesu, kaks woodid ühes matratsitega, kõik söögi
nõud ja n.e. Minu mitmekordse järelpärimise pääle
reewakuatsioni jauskonnas ütelti mulle, et niisuguste
asjade pääle mingisugust luba ega kaaskiria tarwis
ei ole, mida ka weel hoowi peal koosolekul enne
eschaloni ärasõitu kinnitadi minu sellekohase küsi-
muse peale. Nii juhtus siis et mina oma perekonnaga
Jamburgis kõik oma waranduse kautasin Opteerimise
Minu asjad olid kõik nimekirjas ülewal. Petrogradist sain 10 puuda luba.
Umbes esimesest kuu päewast Petrosowet ei kinnitanud enam nimekirjusi,
näitas mulle sekpetär ettekirjutust Petrokommunast mis nad olid saanud paar
valitud, siis võttis Petrokommuna ühe eksemplari nimekirja omala ja andis
5 s.k.p.
mulle wälja sõidu pagasi wiimise luba order N. ? (mille numbri ma ei tea) 5 s.k.p.
sellepärast et tolliamnetnik mulle ei antnud). Peale selle läksin eesti misiasse isand
Tomp'i juure, et kusida kas wõin selle orderiga asjad kaasa wõtta, isand Tomp
telefoneris (kuhu, ma ei tea) aga natukese aja pärast tuli ja ütles; et Wene valitsuse
võimut teatustawad tingimata Jamburi tolliametnikusi et nad meid loeksid
õigutega nii kui kõiki optantitel on. Jamburi tolliametnikud ei tunnista midagi õigeks.
ja Wõtsid kõik noad, kahwlid ja lusikad ära, ei antnud'gi tee peale mitte uhte
kaasa oma tarwituseks, niisamagi teitest asjatest ei annud mitte uhtegi
asja tagasi. Peale selle teadustan et mina õiendasin kõik õige korra järele, ja
midagi mitte üle normi, waid ulga wähem kui õigus oli üle wiia. Ära wõetud
oli peaaegu kõik minu warandus. Palun Eestlase warandust tagasi nõnda Eesti Valit-
sust, Wene valitsuselt. Pagasi ei ole ma enne kraami saatnud, ülewal nimetatud
kraam oli kõik minu varandus.
12/VII 21aastal.
Eesti Vabariigi Välismiste Asjade
Ministeeriumi.
Sissetulnud: 23/IX.21 No 24508.
Kodaniku Aleksander
Thomassoni, Tallinnas
Tsemendi tänav N 5 k. 3.
Palvekiri.
Minul on auu Teile teatada, et
11 augustil 1921. Jamburgis üle Wene-
Eesti piiri sõites minult üks kast
teatuslika õperaamatuid (86 nimetust
chemika-, pharmacia- ja keeleteatus r. ) ära sai
wõetud, kaasolewa nimekirja ja lubaga,
mis minule Omski Sõjaväe Tsensori
poolt wälja olli antud.
Kvitungi ja teenistuse tunnistuse
ärakirjad lisan siia juure ja palun
saada. Miks need dokumendid
Jamburgis olevaid Vene Nõukogude
võimusid ei rahuldanud - jääb
minule arusaamataks. Teisi luba-
sid seal Venemaa nurgas, kus
ma viibisin, - saada ei olnud ja
ka ei antud.
Et aga enne evakueerimist Valgas
ülevalpidasin ennast õmmelus ja
kudumise tööga masinate peal
ja et Venemaal töötasin ka sellel
alal ja et siia Kodumaale jõudes
minul mingisugust varandust ega
kõrvalist abi ei ole, vaid olen sun-
nitud elama õmmelus ja kudumise
töödest, siis konfiskeeritud masi-
nate puudusel on elu võimalus
mõjuvald äravõetud, sest et uute
masinate muretsemiseks minul
jõudu ei ole.
Seda kõike ettekandes, - palun
alandlikult Teid kõrgesti
austatud Herra Minister kor-
raldus teha, et ülemalnimetatud
asjad saaksivad Vene Nõukogude
võimude poolt minule tagasi
Ühtlasi palun Teie auväärt kor-
raldusest minule teatada.
Tõenduseks, et Valgast evakueerimise
ajal said õmblus ja kudumise masinad
ühes võetud ja et nendega Valgas
elades enesele ülespidamist teenisin -
lisan siin juures akt N 1563
Narva Karantiini Ülemale
Siberist.
Barnaulist: Optantide
Karl Milender, Ida Wald-
mann, Woldemar Pruli
Kustav Susik.
Kolonija jaamast: Jaan
Kriisa ja Adam Kotkas.
Meie allpool allakirjutanud
optandid. Palume välisministri
ees Teie eestkostmist, et meilt 7mal
Septembril 1921 a. Jamburgis, vene-
võimude poolt, ärawõetud asjad
ja raha saaks tagasi nõutud
ja Eestisse tõimetatud.
Asjade ja raha summade nime-
kiri: Milendrilt 1 Mets Kitsi nahk par-
gitud, 11 poogitud raamatud,
Eesti Wabariigi Walisministeeriumile
/Wene Osakond/
Sissetulnud: _ No _
Optant Julius Tõnise p. Suits
Walgas, Pihkwa tänaw
N22/24 Leo Palloni juures
21 Mail 1921 a. sõitsin mina Moskwast 4 optantide sche-
loniga kodumaale - Eestisse naese ja 2 weikse lapsega, kaasa-
wõttes aastate jooksul kogutud waradust, nagu: riideid, pesu,
söögi nõusid, 6 tooli, kaks nikeltud woodid ühes matratsi-
tega, hõbedast laua nõusid umbes 5 naela raskuses,
mis kõik kui perekonna mällestus - pulma kingitused
sugulaste ja sõbrade poolt oli ja mitmesugust
perekonnale igapäewases elus tarwitadut asju.
Enne rongi peale istumist Moskwas ja isikliku
järelpärimiste peale Opteerimise Komissjonis selgi-
tadi kõigile selle escheloniga sõitjatele, et makswate
sääduste põhjal igal optantil õigus on iga oma
perekonna liikme kohta kodust kraami ja asju 10
puuda raskuses kaasa waguni wõtta, peale niisuguste
asjade kelle jauks isearaline luba peab olema: waipade,
piltide j.n.e. Hariliku perekonna tarwituste - pesu,
söögi noude, riiete j.n.e. nende üle selgitadi meile, et
kellegil mingisugust iseäräliku luba ega nime kirja
tarwis ei ole. Niisuguse korralduse järele läksin
mina oma perekonnaga teele, ja ei muretsenud
kaasasolewate koduste asjade üle nimekirja Opteerimise
Komissjoni korraltuse järele kui mitte tarwis olewat.
23 Mail s.a. Jamburgis nõudsid minu asju järele
gust neile ette näidata ei olnud, siis ütlesid nemad, et
mind mitte optantiks ei loe ja kui lihtsa ülepiiri
reisija peale waatawad ja kõik minuga kaasas
lasti läbi just sellepärast et nad Aserbeidschanist wälja-
weo lubakirjas tähendatud olid. - Mis pärast just waipade
juures wäljaweo lubakirju tunnistati, aga apparaadi juures
mitte, ei saanud mina, ega ka Jamburgi Eesti konsuli
asetäitja hr. Taar mitte aru, olgugi et meie seda küsimust
Tolliwalitsusega pikalt harutasime. -
Juhtumise üle andsin kohe kaebtuse kirjad sisse
Jamburgi Eesti konsulile ja Narwa karantiini ülemale
edasi saatmiseks.
Et mainitud fotogr. apparaad oli Aserbeidshanist
iseseiswast riigist wälja toodud wäljaweo lubakirja põhjal
(missugune lubakiri Jamburgi Tolliwalitsuse poolt minu käest
ära võeti) ja transiitina Wenemaalt läbi weeti Eestisse,
ei olnud Weneriigi Tolliwalitsusel mitte õigust teda ära
wõtta, mis mitte Weneriigi oma ega Weneriigis ostetud
ei ole, sellepärast palun alandlikult Wälisministeeriumi
minu fotogr. apparaad tagasi nõuda ja mulle sellest teatada. -
Peale selle on see ka põhjus mõteline küsimus tran-
siidi õiguse läbi Wenemaa ja ka Aserbeidschani iseseiswuse
küsimuste lahendamiseks, mis paljudele Tagakaukasia
Weneriigi poolt iseseiswateks tunnistatud Sovjeti riikidest:
Grusiast, Armeeniast ja Aserbeidschanist sõitwatele eestlastele
wäga tähtis, sest wäga kahju on kraami 3000 wersta
wedada ja siis enamlastele kinkida.
Apparaadi ära võtmise kohta on mull Jamburgi
Tolliwalitsuse kwiitung 1. Maist 1921a. No 57748 all.
komissioni
. süü pärast. Miks ei antud tarwilikka teatust?
Iga tahes pidi see, et igal kodumaale sõitjal oma
waranduse üle nimekiri kaasas pidi olema, Opteeri-
mise Kommissjonis tääda olema. Ja ma nõuan,
et nüid minu ärawõetud warandus nii pea
kui wähegi wõimalik, mulle kätte saaks mu-
retsedud. Wiletsus kaswab iga silmapilguga ...
Ei ole tooli, ei lauda, woodid ega söögi nõusid ...
Peame põrandal mustuse sees magama, sääl-
samas sööma ja jooma, kelle tõttu mõlemad
lapsed haigeks jäid. Jõudu nii palju ei ole,
et siin tarwiliku asju osta. Miks tuurib
siis ometi nii kaua meie asjade tagasisaamine?
Jamburgis ütlesid tolliametnikud, et kui kuu
aja jooksul meie oma asjade järele tarwilikku
dokumentidega ei ilmu, siis meie neist ilma
minule wiibimata kätte
antud, sest et spekulatsio-
nist ei wõi siin juttugi
Akademiker
Aleksander
Polestshuk
Narwa,
Postkast N14
Krenholm 31.
18/IV 1921 a.
17. VI. s.a. välja antud, millest õige ärakiri
siin juures on.
Nagu kviitungist näha - nimetatud asjad
said konfiskeeritud sest, et nende peale
ülevedamise luba ei olnud ja teiseks,
et need asjad üle normi olid.
Minu arvates tähendatud asjade kon-
fiskeerimine sündis just Nõukogude
Venema võimude poolt nende palja
tahtmise järele, ilma et selleks
oleks neil kaalduvaid põhjusi sest
et, enne väljasõitmist Omskist sai
minu poolt nimekiri kokkuseatud
asjade üle, mis minuga kaasas olid
ja mida mina kavatsesin enesega
tagasi kodumaale tuua, kust said
nemad varem evakueeritud.
Selles nimekirjas olivad ülestähen-
datud ka konfiskeeritud Jambur-
gis asjad ja see nimekiri oli
kohaliku Polivanovka küla Nõu-
kogude võimude poolt kinnitud,
et see varandus tõesti minu oma
on ja et mina Polivanovka külas
elades olen just õmmelus ja kudu-
mise tööd teinud.
Peale nimekirja kinnitamise -
Omski kubermangu võimude poolt
oli siin juures lisatav tunnistus
väljaantud 30.V. s.a. N 19656 all,
tõendusega, et juurelisatud nime-
kirjas tähendatud asjad just minu
omad on ja et ajutise määruse
12. VI. 1920 a. põhjal need asjad või-
vad ülepiiri saatmiseks ette pandud.
M. Saatkonnale
Wälis Ministrile
22/IV 21. 9122
A. Polestshuk'i
Palwe kiri.
2 aprillil, kui minu tüttar optan-
tina Jamburgist läbi soitis, wõtsid
Jamburgi Tolli ametnikud tema
käest ära 1 wäike kast söögi
nõudega ja üks diiwan, mis
peal tema magab. Need kaks
asja Orderi N 5020 järele jääti
Jamburgi senni ajani, kunni
ei saa selgeks et need asjad mitte
spekuleerimise tarwis Eestisse
tahti tuua. Selleparast palun
alandlikult korraldust
teha et need asjad saaksid
4 1/2% sisemise wõidu laenu pileteid
Rbl 2800.-, Nõukogu raha Rbl 4800.-,
Nikolai raha Rbl 23.-, Kerenski
raha tähtesi Rbl 120. - ja 4 1/2% sise-
mise wõidu laenu piletisi Rbl 600.-
Kotkalt: 1 kott willu 1 Puud 6 naeli
ja 1 paar kroonu kamassa.
Lisa: 13 kviitungi ärakirja.
,, 1 raamatute nimekirja ärakiri.
Allkirjad:
Karl Milender Viljandi maak. Eimtali vald.
Ida Waldmann Tallinnast Tallinna Nõmme Kase tän. m. 7.
Woldemar Mihkli p. Pruli Kawastu wallas Tartu maakonnas
Gustaw Susik Wõru Linna Tartu tänaw
Jaan Kiisa Narwa
Adam Kotkas Sangaste w. Tartu maakonnas
olewad asjad kinni peawad. Kõik protestid jäid taga-
järjetuks ja minult rööwiti ära kõik mis kaasas
oli. Jäeti alles korwid, üks ülikond mis ihu peal
oli ühes pesu ja saabastega, ja anti tagasi 2 lusikad,
kolm plekk taldrikut, kaks kahwelt, üks nuga, üks
padi, üks lina, üks tekk ja laste riided ja üks
katkine suwe palitu. Selle juures naerdes teatasid
tolliametnikud, et nendest asjadest minu pere-
konnale - 4 inimesele küllalt olla üle piiri reisi-
miseks. Minu palwet, et kõige wähem hõbedast
asjadest üks ehk paar teelusikad tagasi antaks,
sest see on kallis perekonna mälestus, ei wõtnud
sugugi kuulda, teatades, et neil rohkem niisugusi
asju tarwis on kui meil (See mõtte wahetus oli tolli-
ametnikude wahel endakeskes läti keeles)
Siin ligi panen tollimaja kwiitungidest ära-
kirjad N 6027/11, 6029/11, 6030/11 ja 5988/10 ja lisan
juurde, et kwiitungi järele N 6029 /11 järjekorra N18
all nimetadut "один шкаф посуды" teiste söögi-
keetmise nõude seas on 1 seina kell, 2 pruugitud
teemasinat, üks koost lahti wõetud elektre lae-
lamp, üks käsitse saag, kaks kirwest, äks wana
naesterahwa palitu,
Palun Wälisministeeriumi sellekohaseid sammusi
teha, et minult ärarööwitud warandus kinnipida-
mata tagasi antaks, sest see on kõik minu warandus
mis oli ja ilma nendeta jäädes olen walmis sant
ja ärarääkimata raskes seisukorras. Sest kõik
arawõetud warandus on kauade aastate jooksul
elawad naabrid kui ka selle maja komitet wõiwad
tõentada, kui sellekohast järelpärimist tarwis on.
Eesti Vabariigi Välisasjade
Ministrile.
Sissetulnud: 9.VII 21 No 17345
Anna Jakubi t. Viding´i,
eluk. Valga linnas,
Viljandi tänav, maja N 3.
Palve:
1917 aastal 29 Augustil mina,
kui raudtee teenija perekonnaliige,
endise Vene võimude poolt olin
evakueeritud Valga linnast Vene-
maale, Siberisse - Omski linna, kust
raskete elutingimiste tõttu olin
sunnitud väljasõitma Polivanovka
külasse, umbes 60 versta kaugusel
Omski linnast.
Ühes minuga sai evakueeritud Valgast
kodune kraam, mille hulgas olivad:
üks kudamis ja üks omblus masinad.
Venemaalt tagasi sõites optandina
tõin ülejäänud osa varandust kaasa.
Jamburgi jaama jõudes 17 Juunil s.a.
Vene Nõukogude võimude poolt:
üks õmblus masin,
üks kudamise masin ja
paar vilte
oli minu käest konfiskeeritud ja
minu õiglase palve peale vaatamata
sinna jäetud, kuna konfiskeeritude
asjade vastu oli kviitung N 6403/15 -
Võru valss.
Kui olin alles poisike,
nii aastat vaevalt viis.
Ma vaba nagu linnuke,
ei muret tundnud siis.
Mul kogu ilmaks Võru linn
ja mereks Tammula,
siit lahkuda ju oleks piin,
see oli õnnela.
Hulk aastaid möödus, sirgusin,
sain tõde maitseda.
et ilmaks pole Võru linn
ja mereks Tammula.
Mind saatus noore mehena
maailma laia viis.
Ma läksin suure rõõmuga,
sest tõde ootas ees.
Nüüd olen ilmas rännanud. Aeg raugana tõi tagasi
ma kaugeid võõraid maid. mind Võrru tõega,
Ja tõde taga otsinud, et ilmaks Võru ikkagi
mu unistuseks said.
ja mereks Tammula!
kiir
EK(b)P Keskkomitee
N. Karotamm
Tänan Teid õnnesoovi eest ja
soovin Teile raugematut jõudu
avaliku elu juhtimisel.
Heliloojate Liidu nimel
Eugen Kapp
7. märtsil 1949. a.
Lp. sm. Edgar Arro.
Tänan Teid väga kirja eest, mille mulle lähetasite
26. veebruaril. Sellest kirjast sain n.ö. uut hoogu ja indu,
ja - Teie soovituse kohaselt - asusin Rimsky-Korsakovi
"Harmoonia õpetuse" "kallale". Kuna mul aega on rohkesti
loodan selle raamatuga sügiseks kuidagi hakkama saada.
Et Teie minu keelpillikvarteti-fragmentidest heal arvamisel
olite, saadan Teile veel ühe osa, nimelt esimese kõrvalpartii,
ja kui see on enam-vähem rahuldav, võin hakata juba
terviku koostamisele mõtlema.
Kavatsen oma keelp. kvarteti kirjutada kolmandas
rondovormis. Peapartii, millega juba tutvusite, on
sol minooris, kahejaolises lauluvormis. Esimene kõrval-
partii, mille saadan Teile käesolevaga, on sol mashooris,
mis peaks olema vastuvõetav. Nüüd olen aga
kimbus teise kõrvalpartiiga (millisega Teie samuti
olete tutvunud). See on nimelt mashoorne.
aga millises helistikus seda kirjutada, ei tea. Ehk
on sobiv si bemol mashoor.
Ja siis on veel raskus side partiidega. Minu noodi-
kogus pole ühtki rondovormis kirjutatud teost, mida
võiksin analüüsida (senini olen pidanud läbi ajama
raadioskuuldud helinditega). Mul pole aimugi,
kui pikad ja millise iseloomuga võivad alla sidepartiid,
Vast on parem, kui lükkan oma keelp. kvarteti
lõpliku valmiskirjutamise edasi, kuni olen lõpetanud
Rimsky-Korsakovi õpiku
Seega on mul kvarteti peaosad valminud,
asi seisab ainult nende sidumises.
Aprilli lõpus või mai alguses sõidan Tallinna,
ja kui Teil selle vastu midagi pole, külastaksin
Teid mõningate näpunäidete saamise eesmärgil.
Teid tervitades
Kuno Areng
läbivaatamiseks ja kui osutub kõlblikuks,
siis ka avalikkusele avaldamiseks.
Loodan Teie vastutulekut mu soovile
ja vastate mulle Teie otsusest.
Helmut Käsper.
P. S. Ühlasi saadan eri lehel laulu sõnad, sest
noodis võib mõni sõna jääda arusaamatuks.
H.K.
Minu aadress: H. Käsper
Lille tn 8.
Võru.
Saadud 30.XI.46.
nr. 419
Võrus: 25.11.46.
sms. Esimees.
Saadan Teile siinjuures oma komponeeritud
valsi laulu "Võru valss".
Olen lihtne orkestrant, kelle anielised
võimalused varematel aegadel ei võimaldanud
õppida muusika alal, kas või algelisemat
teooriat. Praegu, kui oleks võimalik, leian-
enda olevat juba vana, et asuda õppima
seda rasket ala.
Nii olen praeguse ajani tegutsenud
kohalikes orkestrites orkestrandina ja sellest
tingituna vahest avaldanud mõtteid nootides,
mis pole toa nurgast kaugemale jõudnud.
Selline saatus oli ka praeguse Teile
saadetud helitööga. Ainult mõnede kollee-
gide õhutusel julgesin saata selle Teile
Saadud 4.III.46
nr. 80. 17
EN Heliloojate Liidu Juhatusele!
Saadan juuresolevalt kaks fotot liikme-
raamatute jaoks.
Kirjad Simmile, Bleivele ja Kliimandile andsin
kohe edasi. Lubasid fotod peatselt ära saata.
EN Heliloojate Liidu Juhatust palun mulle
saata kiri, milles oleks märgitud esimehe sm
E. Kapp'i ettepanek, et ma võtaksin enesele
Tartu voliniku ülesanded (ettepanek oli suusõnaline,
ja sellele andsin jaatava vastuse). Ühtlasi oleks
väga soovitav, et samas kirjas oleks tähendatud
voliniku kohustused ja õigused.
Oh ju endastmõistetav, et ma kui kohalik
volinik Tartus elunevate heliloojate vahel sidet
pean, andes edasi teateid, kirju ja informatsiooni.
Aga mind huvitab ka (ja veel rohkem kui eel-
Volitus
Käesolevaga valitan
sms. O. Ilsjani vastu võtma
minu helindeid: "impromtu",
"Igatsus" ja "Sõjahüüd".
Palun nimetatud helindid talle
välja anda.
Tartus, 18. V 46. Fr. Mihkelson
Sõbra 22-3, Tartu
Saadud 7.VI.46
nr 241
Eestimaa Kommunistliku (bolševikkude) Partei Keskkomitee sekretär
"5" 6 1946
Sm Kapp, E. !
Kuidas läheb eesti
nõuk heliloojate koosole-
ku ettevalmistamine, mis
plaanikohoselt peab toi-
muma 17. juunil?
Terv. N. Karotamm
XII NOVOSIBIRSKI
1. Tatarinski rj 47
2. Novosibirski l 62
3. xxxxxxxxxOjašinski 16
4. Kiselevski linn 160
5. xxxxxxxxx Martinski 17
6. A.-Sudnisnki 25
7. Tšerepanova 12
8. Zörjanski 17
9. Kupino 19
10. Muud 56
Kokku 431
XIII TŠUVASSIA ANSV
1. Tčeboksare 140
2. Jamtikovski rj 19
3. Kantaški 26
4. Tcivilski 4
Kokku 189
XIV TČKALOVI
1. Tckalovi linn 132
2. Samarski rj. 59
3. Mustaevski 59
4. Anbulovski 39
5. Gartčevski 14
6. Novo Orski 12
7. Luksenburgi 26
8. Perevalovski 9
9. Abdulinski 11
10. Ekaterinenski 10
11. Sol Iletski 7
12. Busulevski 11
13. Sorotčinski 7
14. Belooserski 9
15. Muud 39
Kokku 444
XV KASAHI ANSV
1.Semitapatinski linn 12
2. Muud 1
Kokku 13
Česmenski r-n.
Naised. Mehed.
(1897-1926). (1892-1926).
Pedakoogid 1
Lukusepad -
Äriteenijad 1
Õmblejad 6
Juuksurid 1
Arweametnikud 3
Kantseleitöölised 1
Arstid 1
Masinkirjutajad 1
Möldrid -
Autojuhid -
Lihttöölised ja elu-
kutsed märkimata 51 20
Kokku 66 26
Mehi alla 1892, naisi alla 1897 ja üle 1926
Kõik kokku 131
Makušinski r-n.
Med. õed 1
Kantseleitöölised 3
Raamatupidajad. 2
Tekstiiltöölised 16
Kingisepad --
Äriteenijad 2
Zootehnikud 1
Lihttöölised ja
elkutsed märkimata 29
Kokku 62 10
Mehi alla 1892, naisi alla 8597 ja üle 1926 90
Kõik kokku 161
ri päeva pärast järele, umbes 200 lehte.
Registreerimisel ilmnenud puudused.
1. Tškalovi obl.reg.lehed on väga puudulikult täidetud. Näib nii, et
on lihtsalt mahakirjutatud vanade evakupunktide nimestikest. Tu-
leks saata tagasi täiendamiseks. Sellisel kujul on statistika ja
muuks otsiarbeks kõlbmatud. Samuti puuduvad sugulus viited, mis
vanade registreerimise juhiste järele täitmise tagajärg.
2. Tšuvassia NSV-s on registreerimata 152 last. Saadetud on nende
registreerimise korraldus telegrammi teel. Pole arvesse võetud hi-
lisemaid registreerimise juhiseid, millised küllalt varakult väl-
jasaadetud.
3. Kirovi oblastist oleme saanud ainult väike osa registreerimise
lehti. Suur osa aga peab veel sissenõudma. Oleme korduvalt kiirus-
tanud, kuid seni pole tulemusi olnud.
Kartoteegi juhataja /VOORE/
20. V 43.
TÖÖARUANNE KARTOTEEGI ALAL.
1. Registreerimise lehti sissetulnud üldse 11.479 nendest
sissetulnud ja väljaläinud reg.lehtede vihku kantud 11.115.
2. Statistilised ümbertöötamise andmed.
STatistiliste anmete ümbertöötamise kava alusel läbi-
töötatud järgmiselt 11.115 lehte vt. juurelisatud kava.
1. Statistilised tabelid
evakueeritute arv
-do- vanus
-do- rahvus
-do- parteilisus
-do- haridus
Tabelid esitatud 11.115 reg.lehe kohta.
Statistilised eritabelid.
Andmed obl. reg. lehtede arv rajoonide kaupa
11.115 reg. lehe kohta.
a) Lõpetatud üldkeskharidusega - 11.115 reg.lehe kohta
tabelid esitatud.
b) Tööjõureservide tabelid 11.115 reg.lehe kohta tehtud.
Individuaal nimekirjad.
2) a) kohta esitatud 11.106 reg. lehe andmed. l9 ehte eral-
di väljavõetud tabelitesse sissekandmata.
b kohta tehtud 11.115 lehe kohta andmed esitatud.
Õpetajate nimekiri.
Tehtud samuti 11.106 lehe kohta 9.eraldi lehe hulgast
õpetajad nimekirja veel märkimata.
Kooliealiste laste nimekirjad.
Tehtud 11.115 reg.lehe kohta, kuid andmed puudulikud o-
salt Tčkalovi oblastis ja Tšuvassia 152 lapse kohta andmed
esialgu puuduvad, kuid juba väljanõutud, ootame saatmist.
Nimekiri esialgu jääb siia kuna mai lõpul sms. Andresenil
on ta vajalik.
Pääle selle on käsil kutsealade nimekirjad. Nendest on
Kurgani, Tšeljabinski ja Tšuvassia kohta kutsealade järele
nimekirjade mustandid valmis saadame ära lähemal ajal. Teiste
oblastite kohta kutseala statistika tegemata.
Uusi lehti juurde tulnud - 364 lehte, mis registreerimise
, vihku sissekandmata ja mille kohta puuduvad igasugused sta-
tistilised andmed.
Puhtaid reg. lehti saadame Teile 250, omale jätame reser-
vi 200.
Saadame ära Teile kõik oblastid välja arvatud Tšeljabinski
oblastis järgmised rajoonid: Magnitogorski linn, Bredinski
raj., Krasnoarmeiski raj., Kopeiski linn, Kunašakski raj.,
Tšesminski raj., Zlataust ja Kusa linn, millised saadame paa-
KARTOTEEGI EDASPIDINE TÖÖKAVA.
1. Kohal olevate lehtede kohta
a) Kutsealaline nimekirja koostamine, väljaarvatud Tšeljabinski
Kurgani ja Tšuvassia, millistel arvesse tuleb võtta vaid uued
juurdetulevad.
b) ENSV-s juhtivatel kohtadel teeninud isikute nimekirjad asu-
tiste kaupa, märkides perekonna-, ees- ja isanime, ametkoht
ENSV-s.
c) Jätkata kõigi statistiliste andmete läbitöötamist juurdetule-
vate lehtede kohta oblastite kaupa, kava alusel.
2. Kontrollida vigaselt ja puudulikult täidetud lehti ning nendest tea-
tada volinikule, täiendavate andmete saamiseks.
3. Nõuda kursusi korraldavailt asutusilt kursustest osavõtjate ja lõpe-
tanute nimekirjad ja nende alusel teha vastav märge reg. lehele. Kõi-
gi kursuste nimekirjad panna erikausta.
Varem tehtud ettepanekk alusel nõuda ankeet ja elulookirjeldus:
1) Kõigilt täielikku keskkooli haridusega isikuilt järelikult ka
osalise ja täielikku kõrgema haridusega isikuilt;
2) Partei liikmeilt, kandidaatidelt /vaja edaspidiseks kaadri
paigutamiseks/;
3) Individuaalselt erikorraldusega määratud isikutelt kes juhti-
vatel ametkohtadel ENSV-s teenisid või juhtival kohal praegu
teenivad.
1. Selleks saata igal e isiklikult ankeetleht kahes keeles või ankeet-
lehe küsimuste järjekorras täita valgel paberil ankeediandmed.
2. Eluloos eriline rõhk panna huvialadele, tegevusaladele,, organisat-
sioonidest osavõtule, märkides ameteid; hääd ja väga hääd hinded
lõputunnistusel.
3. Rajooni volinikelt ja sõjaväest karakteristika.
Vana kartoteek
esialgu jääb siia kuni leidub kellega saab ärasaata. Kui enamik reg.
lehti on kohale jõudnud ja kartoteek üleliiduliselt tähestikkulisse
järjekorda asetatud, siis kontrollida ja võrrelda vana ning uue reg.
lehti. Kui uues kartoteegis on reg. leht täidetud, siis peale andmete võ
võrdlemist tuleb vanast kartoteegist kaart eraldada ja arhiivi paigutada.
Kui mõningad andmed, väljaarvatud aadress, on erinevad, siis uuele reg.
lehele vastav märkus teha, tehes ette leppemärgi "VK:........."
Ülejäänud osas on vana kartoteek uuele kartoteegile abikartoteegiks.
Hiljem rajooni või oblasi volinikult järelepärida kuhu vastav isik,
kelle kohta vanas kartoteegis leht täidetud kuid uues puudub, on jäänud.
Oluliste erinevuste puhul tarvitada sama menetlust.
Vanad nimekirjad,
esialgu juurdelisamata, lähetame koos vana kartoteegiga. Vanu nimekirju
kontrollida ja võrrelda analoogselt vana ja uue kartoteegi kontrolli-
misele ja võrdlemisele. Kui nimekirjas kantud isiku kohta on reg.leht
täidetud, siis märkida nimekirjas isiku nime ees ringikujulise leppe-
märgiga. Surnute kohta täita, kus kellegi kohta puudub, reg.leht, lehele
märkida mis alusel see täidetud. /raj.vol.nimekirjas märge./
Rahvakomissarie Nõukogu
Asjadevalitsus
SAADUD "30" dets. 1940 a.
No 1716
30. dets.
237.
Rahvakomissaride Nõukogule.
Kirjaniku Eduard Vilde lesk Linda Vilde ja kirjaniku
Anton Hansen-Tammsaare lesk Käthe Hansen-Tammsaare on saanud
seni pensioni Eesti Kultuurtegelaste Pensionikassast. Peale
selle on neile võimaldatud tasuta korterid ühes kütte ja val-
gustusega Eesti Kultuurkapitali poolt. Kuna aga Eesti Kultuur-
kapital ja Eesti Kultuurtegelaste Pensionikassa lõpetavad oma
tegevuse, siis on vaja lahendada nendele pensioni maksmine
riigi eelarve summadest vastavas korras, arvates 1. jaanuarist
1947. a.
Kuna Eduard Vilde ja Anton Hansen-Tammsaare kuuluvad
eesti suurimate kirjanike hulka ja nende teened ja tähtsus
on eesti töötava rahva poolt üldiselt tunnustatud ja hinnatud
ja kuna Nõukogude Liidus on kujunenud kord kindlustada tun-
nustatud kirjanike ja nende perekondade saatust, siis esitan
Rahvakomissaaride Nõukogule ettepaneku määrata Linda Vilde'le
ja Käthe Hansen-Tammsaare'le individuaalsed pensionid ja
võimaldada neile ka edaspidi tasuta korterid ühes kütte ja val-
gustusega.
Palun Rahvakomissaride Nõukogu kinnitada siin juures -
olev ettepanek tähendatud asjas.
Lisa: ettepanek.
Hariduse Rahvakomissar
Tunnistan selle ärakirja alg. – kirjaga, mis
mulle, Tallinna Notaariuse Karl Wäli kohuste täitja-
le Thedor Green'ile tema kon-
toris Laial uul No 12 Tallinnas Tõnis-
nikust Johann Laidoner'ist on
ettepandud, - õigeks. Alg. – kirjas mingisuguseid
iseäraldusi ei olnud
14 Detsembril 1923 a. Registri No 10733
10 mk
14/XII 1923 a.
Algkirjaline obligatsion Pärnu linna kreposti raamatu juurde lisa
da ja selle raamatu registri, jaoskondadesse No. No. 337, 338, 339 ja
340 sissekanda kirjutused:
obligatsion wiiesaja tuhande (500,000) marga suuruses Madis Jaak-
soni kasuks ühes poole aasta wiisi ettemaksetawate 10 %. Krep.
12 jaanuaril 1924 a.
Kreposti Jaoskonna ülem. Kurg. Algkirjaga öige:
Kreposti jaoskonna
Ülem
Asjaajajaja
See kreposti akt on Pärnu linna krepost jaos-
konnast wäljaantud 18. jaan 1924 a.
Ülem.
Asjaajaja:
Madis Jaakson
Tunnistan, et see blanco pealkiri
mulle Tallinna Notaariuse Karl Wäli kohuste täitjale,
Theodor Green'ile tema kontoris Laia
uul No 12 minule isiklikult tuntud ja seadusliselt õigus- ja tegu-
wõimulisest Eesti kodanikust Madis
Jaakson'ist, kes Tallinnas
Öllepruuli tän. No 6 elab
ettenäidatud ja
temast minu juuresolekul oma käega allakirjutud
Tallinnas, 21 Jaanuaril 1924 a. Registri No 755.
21 detsembril 1935 a. Viljandi ring-
konna kohtu al. liige J. Jaakson
ts. kp. s. § 365 1 ja 161 1-23 põhjal
käesoleva blanko obligatsiooni
järele, mis kinnisvarale ingrosseeritud
12. jaanuaril 1924 a. nr. 17 all, sun-
ni täite korras Pikalaenu Panga
kasuks väljamõista Karl Laussenilt
võlgnevaid protsenta 7% aastas
arvates 13. detsembrist 1928 a. kuni
13. detsembrini 1935 a. kogusummas
üks tuhat /1050/ viiiskümmend krooni
ja kohtu ning asja ajamise kulu.
kolmkümmend üks (31) krooni 62 senti,
otsuse täitmine panna Pärnu I jsk
kohtupristavi peale "Parandatud "Laussenilt" ja "1050"
N 684
1935 a.
Viljandi ringkonn kohtu.
Algkirjaline kohtu otsuse ärakiri Pärnu linna kreposti
raamatu juurde lisada ja selle raamatu registrisissekan
kirjutused:
1 jaoskonda No 894, II jakku, 1 lahtrisse: Wiljandi-Pärnu
Rahukogu otsuse põhjal 5 novembrist s. a. kinnitakse tä
ajata põhirendi õigus maatüki ja omanduse õigus
ehituste peale Aleksander Martinus Olafi p. Olsso
Fanny-Elviira Olafi t. Kunte, sünd. Olssoni, Olinde-Emil
Olafi t. Lesmenti, sünd Olssoni, Olaf-Oskari Olafi p.
Olssoni ja Helene-Eugenie (tema ka Nelly.) Olafi t.
Andersi, sünd Olssoni nimele ühe viiendiku mõttelises
osas iga ühe järele, päranduse teel. 2) jaoskonda No 89
II jakku, 1 lahtrisse: Wiljandi Pärnu Rahukogu otsus
põhjal 5. nov. s.a. kinnitakse tähtajata põhirendi
õigus maatüki peale Aleksander Martinus Olafi
p. Olssoni, Fanny-Elviira. Olafi t. Kunte, sünd. Olsso
Olinde-Emilie Olafi t. Lesmenti, sünd. Olssoni, Olaf-Osk
Olafi p. Olssoni ja Helene-Eugenie (tema ka Nelly) Ol
t. Andersi, sünd. Olssoni nimel ühe viiendiku (5) mõttele
osas iga ühe järele, päranduse teel.
Kreposti raam. ja journ 1921 a No 183.
3 detsembril 1921 a.
Kreposti jaoskonna ülem (Kurg) Alguskirjaga õige
Käesolev kreposti akt on Pärnu linna Kreposti jao
konnast välja antud. detsembril 1921.
Wolitan wannutatud adwokati
Jaan Leesment'i, Pärnus,
kõiki minu tsiwiil, kriminaal- ja administratiiw-asju
ajama kõigis kohtu- ja ametiasutustes, ametnikkude ja
eraisikute juures; ülesastuma nõudjana, kostjana ehk
kolmanda isikuna; sisse andma kõiksugu nõudmiskaeb-
tusi ja wastama nende peale; alustama ja toetama
kriminaal-süüdistusi; sisse andma kõiksugu palwekirju
teadaandeid, kuulutusi, kajasi ja muid paberid; juures
olema kohtuasjade ettekannetel; nõudma tagandamist;
andma suusõnalisi ja kirjalikke seletusi; tõstma ja toe-
tama waielusi wõltsimise kohta ja kostma sarnastes
waielustes; paluma nõudmiste ja tõenduste kindlustamist,
nagu ka seesuguse kindlustamise kõrwaldamist, waranduste
hoiule wõtmist ja sellest wabastamist; ärakuulama otsuseid
resolutsioone ja määruseid, awaldama nende kohta rahul-
olekut ehk rahulolematust; sisse andma eri-, apellatsiooni-,
kassatsiooni- ja rewisiooni - kaebtusi; wastu wõtma ära-
kirju, otsimiseteateid, kõiksugu dokumenta ja täitmislehti;
paluma seadusjõusse astunud otsuste tühjastamist,
wõlgnikkude maksujõuetuks tunnistamist ning wahi alla
wõtmist; waidlema maksujõuetuks tunnistamise ning
wahi alla wõtmise wastu; osawõtma konkurs- ja adminis-
tratsioon-walitsusest kõikide krediitorile omaste sea-
duslikkude õigustega; osawõtma waranduste üleskirjuta-
misest, hindamisest, esimestest ja korratud oksjoonidest;
wastu wõtma minu omaks mõistetud ning kuuluwat
raha ja wara; andma kreposti jaoskonda lepinguid
obligatsioone ja muid dokumenta nende kreposteerimiseks;
ärakiri
Pärnu linna
Kreposti jaoskond
11 Oktobril 1921 a.
No 344
Käesolew tunnistus on Pärnu linna
Kreposti jaoskonnast wäljaantud Fanny
Kuntele selles, et Pärnus, 3 alewi jaoskon-
nas, kreposti No 897 ja endise No 185t
all asuwa ja Olaf Olsoni päralt olewa
liikumata warandus wiimane ostuhind
on wiissada wiiskümmend kuus (556)
rubla, ostulepingu põhjal 14 aprillist
1880 a. Alguskirjal tempelmaks 10 mrk.
Asjaajaja
Resolutsion 1921 a. now. kuu 5 päewal Wiljandi-Pärnu
Rahukogu omal awalikul kohtuistumisel, millest
osawõtsiwad: Esimees. G. Seen, Rahukogu alaline liige:
G. Talts, Lisarahukohtunik: H. Oert ja Sekretäri
T. Naari juuresolekul, läbiharutades surnud Olaf
Olafi p. Olsoni ja Emilie-Natalie Georgi t. Olssoni,
sünd. Treufeldt pärijate päranduse õigustesse kinnituse
asja. Asja olusid läbi waadates Rahukogu leidis
järgmist: 1) Emilie-Natalie Olsson sünd. Treufeldti
surm 28 now. 1919 a. on tõestatud Pärnu Nikolai
kiriku õpetaja tunnistusega No 548 all. 10 okt. 1921 a.
2) tema pärijateks on endid ülesannud tema lapsed
Aleksander-Martinus Olsson, Fanny-Elwira Kunte sünd.
Olsson, Olinde-Emilie Leesment, sünd. Olsson, Olaf-
Oskar Olsson ja Helene-Eugene (tema ka Nelly)
Anders sünd. Olsson, kellede sugulus päranduse,
jätjaga on tõendatud sellesama s.o. Nikolai kiriku
õpetaja tunnistusega 10 okt. 1921 a. No 548 all;
3) Emilie-Natalie Olssonist on pärandusena järele
jäänud immobil Pärnus krep. No 894 all kõige
kõrgema hindamise järele wäärt 19020 marka.
4) Emilie-Natalie Olssonist järele jäänud waranduse
peale pärijateks ühesuurustes osades tulewad kinnitada
endid ülessannud tema lapsed, sest et ülemalpool
nimetatud Nikolai kiriku õpetaja tunnistusest on
näha, et endid ülessannud lapsed ainukesed Emilie
OIssoni pärijad on; seda kinnitab ka Pärnu linnapea
omas tunnistuses 12 okt. 1921 a. No 3540 all ;
5) igalt pärijalt Emilie Olssonist järele jäänud
waranduses tuleb sisse wõtta kuuskümmend marka
päranduse maksu, wiisteistkümmend marka wiiwituse
Kui ta nimetatud kohustusi korralikult ei täida,
võib kontori Ülem neid töid majaomaniku kulul teha
lasta; posti teenijate poolt meeleldi ehk ettevaatamattuse
tehtud vigastused peawad süüdlaste poolt tasutud
ehk nende kulul parandatud saama.
6. Kui lepingu kestes maja ära põleb ehk
mõne muu õnnetuse läbi niivõrd rikutud saab, et
elamine selles võimatu, kaotab leping sellest päewa
oma jõu. Niisamma, kui maja elamiseks liiga külm
ehk niiske ja majaomaniku poolt ettevõetud paran
dused neid puudusi ei kõrwalda, on Posti-telegraafi
telefoni Valitsusel õigus seda lepingut murda ja
kontorit üle viia. Mõlemil juhtumisel maksetakse
üüriraha ainult äraelatud aja eest ja kui üürira
ettemakstud, on majaomanik kohustatud tarwita
mata üüriaja eest üüriraha Posti-telegraafi-telefo
Valitsusele tagasi maksma.
7. Maja müümine, kinkimine ehk mõnel muu
teel võerandamine ei muuda mingil viisil posti-teleg
fi-telefoni ametkonna jaoks selles lepingus ettenähtud
õigusi, lepingus tähendatud ruumide ega nende tar-
tamise peale.
8. Kui Posti-telegraafi-telefoni Valitsus sun
tud on kontorit teise kohta üle viima ehk koguni
kinni panema, siis kaotab leping oma jõu, kuid sel juh
misel on Posti telegraafi-telefoni Valitsus kohustatud
sellest majaomanikule teatama kaks kuud enne
kontori üleviimist, ehk kinnipanemist, vastasel kor
on Posti-telegraafi-telefoni Valitsus kohustatud üüri
maksma kaks kuud peale ruumide tarwitamise aega
9. Kui kumbki lepingutegijatest seda lepingu
muuta ehk üles ütelda soowib, siis peab sellest
vastase poolele vähemalt kolm kuud enne üüriaj
lõppu teatama; vastasel korral läheb leping end
tel tingimistel üks aasta edasi
Kui Posti-telegraafi-telefoni Valitsus ei
taha lepingut uuendada ja soowib lepingu kest
vusaja lõpul kontorit uutesse ruumidesse üle v
kuid mõnesugustel põhjustel tähtajaline üleviimine
võimata peaks olema, siis võib kontor üleviimise
võimaluseni majaomaniku ruumidesse jääda,
mitte aga hiljemaks, kui kolm kuud, ja selle aja
eest maksab Posti-telegraafi-telefoni Valitsus maja-
omanikule üüri, äraelatud aja eest, endise lepingu
üüriraha kahekordse suuruse järele.
10. Sel juhtumisel, kui ruumide üür
majaomanikule selle lepingu 2. punkti järele
ette maksetud peab saama, on majaomanik
kohustatud hooneid tule vastu kinnitama ja
Kinnituse poliisi ühte eksemplaari Pärnu
posti-telegraafi-telefoni kontori juhatajale kätte
andma. Hooned peawad kinnitatud olema mitte
odavamalt, kui poole aasta üür välja teeb ja kogu
aja jooksul, mil hooned Posti-telegraafi telefoni
Valitsusel üüri peal on. Peale selle peab maja-
omaniku poolt kinnitamise poliisi peale märkus
tehtud olema, et tulekahju korral kinnituse tasu
summast kõige pealt ettemakstud üür Posti-
telegraafi telefoni Valitsusele äratasutud peab
saama. Majaomanik ei tohi majas üüriaja
kestes tulekardetavate ainetega äri või ladu ei
ise avada, ega teistel avada lasta.
11. Lepingu valmistamise, kinnitamise, kui ka
tempelmaksu ja muud kulud kannab majaomanik.
Kinnitatud lepingu alguskiri ehk kui see leping
Kinnitusraamatusse sisse kantakse, siis selle
kinnitusakt antakse Posti-telegraafi-telefoni
Valitsusele, üks ärakiri sellest aga majaoma-
nikule ja teine Pärnu posti telegraafi-telefoni
kontori ülemale.
12 Kaubamaja Jakob Jacke esitaja Rodde
avaldab oma nõusolemist, et see leping Pärnu
linna kinnitusjaoskonna raamatutesse, kui
asjaline kohustus tema päralt olewa liikumata
varanduse peale, hüpoteegi No 168. all sisse kantakse
Pärnus 128 augustil 1919 aastal.
Allkirjad: Kaubamaja Jacob Jacke esitaja A. Rodde.
Pärnu post kontori ülem Theodor. Kornfeldt.
Ükstuhat üheksasaja üleksateistkümmnendamal
aastal augusti kuu kahekümmne kaheksanda-
mal päewal on kaesolew leping minule
Wiljandi-Pärnu Rahukogu 1 jaoskonna
Rahukohtunikule, Hugo Reimannile kui
Saadud 23 juunil 1920 a.
Pärnu linna krepostjaoskonda,
Pärnus Ringi uul. N 12 majas elawa
Aleksander Martinsoni
Pärnus linna ehituskomisjoni tunnistus 19 Juunist
selle aastalt N 1814
2, selle tunnistusest ärakiri, mis Pärnu Notariuse
Hansschmidti kt. - O. Böhtlingkult 1219 Juunil 1920 a.
N 1216 all tõeks tunnistatud
Pärnu Rentei kwiitung 21 Juunil 1920 a. 9121 - 50 Marga
kantselei aktiposchlini üle.
pa 4, 12. Septembril 1914 a. N 1921 all wäljaantud wolikirja
palun mina selle wolikirja põhjal Pärnu linna
nime peale krepostraamatude järele kinnitada kiwist
linna päralt olewa I alewi jaoskondas krep. N 223 all
asuwa kruntplatsi peal ehitatud, ja minule krepost
akt wäljaanda.
Pärnus, 22 Juunil 1920 a.
Saadud 28 nowembril
Pärnu linna Kreposti jaoskonda.
Wannutatud adwokati Jaan
Karli p. Leesment, elukoht
Pärnu linnas, Aia
uul. No 6
Siia juurde pandes ostukontrakti, mis
on tehtud Gustaw Johanni p. Darmeri
kui müüja ja Karl Karli p. Lausseni
ja Johan Jakobi p. Laidoneri kui ostjate
wahel, 25 Nowembril 1919 a., palun Kreposti
jaoskonda: selles kontrakis nimetud immo-
bilid sub Krep. No No 337, 338, 339 ja 340
ostjate nime peale ümberkirjutada, niisama
ka ostuhinna wõlga 100.000 m. nende im-
mobilide peale müija Gustaw Darmeri
kasuks ingrosseerida ja mulle krepost
Aktid wäljaanda.
Siin juurde panen weel: kolm ärakirja
ostukontrakist, 24 m. 40 penni üle linna
Parnus, 28 Nowembril 1919 a.
Leping
Tuhat üheksasaja üheksateistkümmnendel aastal
augusti kuu 28 päewal Eesti-Posti-telegraafi-telefoni
Kaubamaja Jacob. Jacke ja Ko esitaja Rodde ja
Pärnu posti-telegraafi ja telefoni kontori Ülem
Kornfeldt tegid järgmise lepingu:
1. Rodde üürib Posti-telegraafi-telefoni Valitsusele
posti-telegraafi-telefoni kontori ja teenijate korterite
alla järgmised ruumid: Pärnus, Rüütli uul. No 21. kaks
maja 21. tua ja 3 köögiga, ning hoowipealsete ehitustega,
nimelt: puukuuri, kolmekordse aida ja pesuköögiga
wiie aasta peale kahekümmnekolmandamast augustist
tuhat üheksasada üleksateistkümmnendast aastast
arwates, üüriraha pooleaastakaupa ettemakstes. s.o.
kahekümmnekolmandal augustil ja kahekümmne-
kolmandamal veebruaril maksu eest - marka: seitse-
tuhat aastas.
2. Üüriaja algus 23 augusti kuupäev 1919 a.
Üüriaja lõpp 23 augusti kuupäew 1924 a.
Üüriraha mk. 7000. aastas maksab Posti-telegraafi-
telefoni Valitsus mainitud tähtaegil Rodde'le iga
tähtajal mk: 3500. läbi Pärnu posti-telegraafi ja telefoni
kontori Ülema.
3. Majaomanik võtab ilma iseäralise tasuta järg-
mised ümberehitamise ja parandamise tööd enese peale:
4. Vajaduse korral võib Posti-telegraafi-telefoni
Valitsus kontori ruumides väikesed ümberehitamised
ja ümberkorraldamised ette võtta.
5. Majaomanik on kohustatud omal kulul
tarwidust mööda sisemise ja välise majaremondi, korsnate,
väljakäigu kohtade, solgitorude, uulitsa ja hoovi puhastamise
ja nende korrashoidmise tööde eest hoolt kandma, kõik
riiklised ning seltskondlised linna ja omavalitsuse asu-
tuste poolt nõutawad kohustused, mis omanikkude
peale pannakse, töös ehk rahus kandma.
Saadud 6 septembril 1919 a.
Pärnu linna kreposti jaoskonnale
Pärnu posti-telegr.
telef. kontori Ülema
Theodor Kornfeldt'ilt
Palun siin lisatava Pärnu
posti-telegr. kontori ruumide
üürimise lepingu, ühes kahe
ärakirjaga linna kinnitusjaos-
konna raamatutesse, kui asja-
line kohustus kaubamaja
Jakob Jacke esitaja Rodde
päralt oleva liikumata
varanduse peale, hüpoteegi
N 168 all sisse kanda ja
minule kaks krepostiakti
väljaanda.
Pärnu ptt kontori
Ülem: Kornfeldt
Pärnus,
septembril 1919 a.
Saadud 29 juunil
Pärnu Linna Krepostijaoskonda
1920 a.
Pärnus Ringi uul N 12 majas elawa
1, Pärnu Linnawalitsuselt, kui Pärnu linna esitajalt,
22 Junil 1920 a. Eesti Panga heaks 225,000 Marga suuru-
ses wäljaantud obligatsiooni
2, sellest obligatsionist ärakiri, mis Pärnu Notaariu-
sest k.t. Böhtlingkist. 22 Juunil 1920 a. No 1223 all
toeks tunnistud
palun mina obligatsioonis tähentatud wolikirja põhjal
Eesti Panga heaks 225,000 Marga suuruses hüpoteegi
õigust Pärnu linna päralt olewa, I alewi jaos-
kondas Pärnus krep. N 223 all asuwa liikumata
waranduse peale kinnitada ja minule pärast kinni-
tamist krepostiakti wäljaanda.
Pärnu, 22 Juunil 1920 a.
protsenta ja kakskümmend wiis marka kohtu maksu
6) Olaf Olafi p. Olssoni surm 26 aprillil 1921 a.
on tõestatud sellesama eelpool nimetatud Pärnu
Nikolai kiriku õpetaja tunnistusega No 548 all
10 okt. 1921 a. 7.) Olaf Olafi p. Olssoni pärijateks
on endid ülesannud tema lapsed, needsamad kes
endid paluwad Emilie-Olssoni pärimise õigustesse
kinnitada ja nende pärijate sugulus Olaf Olssonig
on tõendatud sellesama Nikolai kiriku õpetaja
tunnistusega No 548 all 10 okt. 1921 a. missugusest
tunnistusest ja Pärnu Linnapea tunnistusest 12 okt
1921 a. No 3540 all järgneb, et nemad ainukesed
Olaf Olssonist pärijad on. 8) Olaf Olssonist on
pärandusena järele jäänud Pärnus krep. No 897
all asuw immobil 556 rubla s.o. 556 marga wäärtu
9) sellepärast tulewad endid ülesannud Olaf Olsson
lapsed Aleksander-Martinus Olsson, Fanny-Elwina
Kunte sünd. Olsson, Olinde-Emilie Leesment sünd.
Olsson, Olaf-Oskar Olsson ja Helene Eugenie /tema
ka Nelly/ Anders sünd. Olsson Olat Olafi p.
Olssoni pärijateks ühesuurustes osades kinnitada,
neilt päranduse maksu mitte wõttes sisse wõtta iga
ühelt kohtumaksu kakskümmend wiis marka. Neil
põhjustel Rahukogu määras: 8 nowembril 1919 a.
surnud Emilie-Natalie Olssoni, sünd Treufeldti
pärijateks ühesuurustes osades igat ühte ühe wiiend
ideal osa peale kinnitada tema lapsi Aleksander-
Martinus Olsson, Fanny-Elwine Kunte sünd. Olsso
Olinde-Emilie Leesment, sünd. Olsson, Olaf-Oskar
Olsson ja Helene-Eugenie /tema ka Nelly/ Ande
sünd. Olsson neilt sisse wõttes igalt ühelt kuus-
kümmend marka päranduse maksu, wiisteistküm-
marka wiiwituse protsenta ja kakskümmend wiis
marka kohtu maksu. 26 aprillil 1921 a. surnud Olaf
Olafi p. Olssoni /tema ka Olaf Olsson/ pärijateks
igat ühte ühes wiiendikus päranduse ideal osas-
kinnitada neid samu Emilie-Natalie Olssoni pärijaid,
neilt sisse wõttes igalt ühelt kakskümmend wiis
marka kohtu maksu, päranduse maksu aga mitte
Alguskiri tarwiliste allkirjadega.
Alguskirjaga õige:
Sekretär : /allkiri/
Käesolew ärakiri on wäljaantud Olinde-Emilie Olafi
t. Leesmenti sünd. Olssoni, ja Helene-Eugenie (Nelly)
Olafi t. Andersi, sünd. Olssoni, wolinikule wann. adw,
Jaan Karli p. Leesmentile tema kirjaliku palwe
peale, tõendusega, et selles seisew kohtu määrus on
seadus jõusse astunud ja päranduse ning kohtu
poshilini maksud on pärijate poolt riigi hääks
ära makstud. Rahukogu kassasse 21 nowembril s.a.
kw. No 1314 all. – Tempelmaks 6 mrk. ja kantselei
maks 6 mrk. tasutud.
Wiljandis, 29 nowembril 1921 a. No 14075
H. akt No 979 /21a.
Rahukogu Esimees: /allkiri/
Sekretär: /allkiri/
Karksi wollimeestekogu 9 Septembril 1876. -
Kous ollid: Peeter Paio - wollimees
Henn Kanter, do
Henn Mõttus, do
Jaak Kalts do
Hans Jakk, do
Margus Joosep, do
Jaak Puuslep do
Hans Laane, do
Jaak Kopel, do
Hans Turb, do
I. Panni wallatallitaja Jaak Wink wollimeestekogule
teise lutteri kooli asutamist, mis kooliwallitsuse
poolt peale sunnitud saab, nõupidamiseks ette,
et millkombel see peab ettewõetud saama.-
Wollimeestekogu arwas: peab sinna ehhitud
saama, kuhhu mois maad lubbab, ehk selle tar-
wis üks tükk maad osta, kui mois allt hinna
ehk sugu odawam müüb.
II, Panni wallatallitaja Jaak Wink walla-
maea asutamist wollimeeste kogule ette. ning
arwas wollimeste kogu, et kohtumaea sinno
ehhitud saab, kuhhu mois maad lubbab.-
Kästud:
Seda protokolli kirjutada.
Jaak Wink, wallatallitaja
Karksi wollimeestekogu 28" Oktobril 1876.
Kous ollid: Peeter Paio, wollimees
Henn Kantes, do
Annus Pärn, do
Märt Kukk, do
Hendrik Jakobi, do
Jaak Paio, do
Hans Turb. do
Hendrik Turri, do
Jaak Jerw, do
Hans Laane, do.
I. Said wollimeeste poolt waesed, kes walla poolt moona
tahtsid saada, läbbi praagitud ja neile moon luba
tud, kes waesteraamatus klasside järele märgitud
seiswad; järelnimetud waestele ei lubbatud aga
wollimeeste poolt mitte moona ja nimmelt:
Jüri Paio, Ann Pallu, Tiiu Liisment, Tiiu Muks,
Jaanus Tirru, Kadri Mitt, Peeter Allik, Mari Israell,
Mari Kangur, Kadri Pedaja, Mari Rõigas, Kärt
Rõigas Tiina Kits, Mari Ronk, Peeter Turri,
Marri Rauks, Hendrik Sarw, Marri Walge,
Madli Õunapu, Reet Wiilup, Johan Koppel,
Jaak Kursa kes kogune Tuhalane hingekirias on. -
Jaan Surle poeg Hans toitjaks jäänud ja nekrudi
wõimalik olla, omale üllespidamist muretseda.
II, Waestewilli saab muretsedud: odrade magasini wilja
kasu, mis sellest weel puudus tulleb peab rahha
eest muretsedud saama, niisamma ka rükkid, mis
rahha walla pearahha maksjad hinged pea-
wad kandma.-
tunniskirja anda, et temal siin wallas, ega ülle-
ültse kusagil wanemaid ega suguseltsi ellamas polle.
Karksi walla wollimeestekogu 2 Aprillil 1877. -
Kous ollid: Henn Mõttus, wollimees -
Peeter Murik, do
Hans Karru, do
Johan Kotkas, do.
Jaak Kalts, do.
Hans Jakk, do.
Jaak Puussep, do
Jaak Ronk, do
Johan Karru, do
I., Wallatallitaja Jaak Wink panni wolli-
meestekogule arwamiseks ja kinnituseks ette, kas
Tartu tallu peab lutteri usu teise kooli tarwis
ostetud saama wõi mitte, nii kuis temma
seda kord ka jubba kaubelnud olla?
Wollimeestekogu arwas ja kinnitas, 1, et nemad
seda tallu ülleültse koolikohaks mitte kõlbliku
ega tululiku ei tunda ollewad, et selle maa
põhhi liig waene ja pealegi oma taalri arwu
järele ka koolikohaks liig suur olla
II olla Karksi wallal üks suur kiwihoone kooli-
maeaks ehitadud, mis terwe wallalastele kül-
lalt ruumilik olla aga poole wallalastele liig
suur - pealegi wallale ülleliig raskeks minna, kaks
koolimaea kütta, sest et puud aast-aastalt
ikka kallimaks minna; sellepärast tunda
nemad tululikuma ollewad mitte kahte kooli
ehitada ega asutada, parandada ja kütta
waid seda üht ainust kooli täielikult ülles-
pidada ja teise koolmeisti tarwis igga
aasta rahha palka 100 rubla juure maksta
Seda kirja panna ja protokolli ärra-
kiri kiriku wöörmündri Härra
kätte saata.
Jaak Wink, wallatallitaja.
2, Panni wallatallitaja Jaak Wink wollimeestekoggule
ette, et temmal sugugi ennam wõimalik ei olla
küllakubjad tellida, sest et wanna palgaga keegi enam
seda ammetid wõtta ei tahta, mis pidada temma siis
nüüd teggema?
Wollimeestekogu arwas ja kinnitas, küllakubjatele
palka juure lubbada ja nimmelt:
1, walla wahimees wõttab teise poole walla käsude omma
andmist
ammetile kõrwa ja saab ühtekoku 75 rubla palka.
2, teise poole wallaküllakubjale kuni 50 rublani
palka anda
3, Said aasta lõpu rehnungid wollimeestele ettepantud
pro 1876 walla magasini ja kassade ülle. - Kelle
wastu neil midagi ütlemist polnud
Seda protokolli panna. -
4, Tulli wollimeeste kogu ette Jürri Jüri poeg Jerw,
andis ülles, et temma wanem wend Jaak ühhesilmaga
ning waene olla ja pallus wollikogu otsust anda,
kas ta oma wana isa toitjaks ehk oma Familie
ette hoolekandjaks kõlbab wõi mitte.
Wollimeeste kogu tundis seda ära, arwas ja
kinnitas, et Jaak Jerw mitte oma isa ega
Familie toitjaks, ega hoolekandjaks, ega ülles-
Kinnitud