Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
riigiks see sündis 24. veebr. 1918. a. Kuid vaevalt
öö- ja päeva piisis vabariik. Sakslased tulid juba Saare-
maalt ja teine osa Lätimaalt siia. Nüüd läks võim
kolmelikmelise pääste komitee kätte, kelle mille eesotsas
oli K. Päts., J. Vilms., K. Konik. Kuid nad pidid põranda
alla minema, sest algas hirmus Saksa okupatsiooni
aeg. Päts saadeti Saksamaal töölaagrisse vangi. Seal
viibis ta umbes 6. aastat. Saksamaalt vabanedes oli
ta mitmel korral peaminister ja riigivanem. Vabadus
võistluse ajal t. oli K. Päts ikka juhtival kohal
Kui eestlased sõdisid "Lanteswehriga" ja mille järel
tehti rahu sakslastega.
Saadud "27." VIII 1937 a.
Lauajuhend nr. 165.
härra
Kalev!
Mina, kui maamats-kodanik
tahtsin ka mõni sõna ütelda Teie
suure töö vaeva kohta.
Et juba vanal hallil ajal on
Vanasarvik Kalevi tööd püüdnud
maha lõhkuda, nii ka tänapäeval
kestab see lugu edasi.
Väga halb nähtus seisab selles, et
mitte ainult harimata, vaid ka "haritud"
inimesed annavad endid Sarvikule mas-
keks, kes isikliku jonni pärast püüavad
üldsusele kahju sünnitada - need
madala hingelised olevused. Nendega
ei tule üksi Kalevil võidelda, vaid
kõigil kodanikel, kes ei taha Sarvikut
orjata.
Et nüüd ülisuur ja tähtis töö
on lõpule viidud, siis ootab kiiret
korda teine suur ja tähtis töö: see on,
hingeline haridus, missugune ka esimise
töö kindel vundament on.
Minu isiklikku väljavaateid tulevane "ideaalkord" sel
alal vist ei kohenda, ka ei saa ma kõrvaltki kasutada
Sõj. Ülemjuhataja soodustust teatavale kihile, kuna pean
"korraliku kodanikuna", kes ma vist ikkagi olen, arvestama
mulle K. Eenpalu kaitsepolitsei poolt peale pandud keeldu,
et ma väldiksin tutvusi reserv ja aktivohvitseridega,
/olgugi et olen alati olnud ülemal määral riigitruu-
tänaseni/. Nii on mu seisukord endiselt raske, raske kuni
väljapääsmatusesi, ja ma ei tea tõesti mitte, kas üldse ja
kunas mul on võimalik kasutada Teie nii lahkelt
antud toetust astumiseks riigiteenistusse.
Kuna mu seisukord on ülemal määral raske, nii
raske, et mina, kes ma oma ainelist kitsikust kõigi eest
varjan ja teesklen vastupidi jõukust, sellest Teile juba
kirjutan teist korda, unustades valehäbi, palun ma
Teid koha millesaamisel mulle vastu tulla sellega, et
võimaldate mulle kultuurkapitalis või Eesti Pangas
nelja veksli ümbervahetamise rahaks
Need neli vekslit on välja antud minu kirjastaja
E. G. Pihlaka poolt, á 100.-kr., tähtpäevad 25.2. 1940,
25.4. 1940, 25.7.1940. 25.10.1940. See on mu veel saada-
olev honorar, aga tähtajad on sellised, et neid ükski pank
ei diskonteeri, eriti praegustes oludes.
Ma palun Teid mõista, et ma ei nõua midagi rii-
gilt ega kultuurkapitalilt, kellelt ma oma senise 25-aas-
saanud, vaid ainult abi selleks, et ma oma saadaoleva
honorari võiksin rakendada juba praegu oma elujärje
hoidmiseks, et ma ei tarvitseks liig vara nälga surra.
Saadud "9." märtsil 1936 a.
Algan jutustust endast:
Sündisin Tallinnas 1908. a. Mu ema
oli kooliteenija Kaasani tänaval
algkoolis. Isa teenis tolliametis. Nii
sündisin siia ilma seitsmenda lapsena
Saanud vaevalt kaheaastaseks - suri
ema. Isal ei olnud suure laste-
karjaga peale hakati midagi. Mind
kui kõige nooremat anti kasvatada
Olid head inimesed, kes võtsid mind
endale. Mul oli nende juures hea
elu. Kasuma on mulle, nagu oma
ema, hea ja hoolitsev. Wõibolla oleks
kõik elu teisiti kujunenud, kui oleks
kasuisa elama jäänud, aga - ta
suri ja just kõige kibedamal ajal,
kui hakkasin käima koolis.
Waene ema, kuipalju on ta näinud
waeva, mind koolitades ja toites.
Nüüd on sest läinud palju aastaid
mööda. Lõpetasin keskkooli. Ei
leidnud endale aga kohta. Kasva-
sin üles üksikuna. Ei olnud mul
sõpru ega eestkostjaid, kes mind
oleks kohale soovitanud. Vennad-õed
olid Venemaal surnud.
oma armsamad riigi isad, kellega sooviks isklikult
kõnelda enda elu saatustest, kas minu nõuedel on
seadeliku alust või mitte palun Südamest Peaministri
kaasabi minu palvele vostu tulla ja jõen ka
ootoma et saan ka isiklikult teie juttule.
Paluja luuotuseka. Karl Uuspuu
Türil 5 II 40 aastal
Lp. Herra Peaminister lisan Weel liki mõnet
reat, palun sütamest ja kõikest ingest teie
kaasabi ja korraltust, maa saan aru küll et
meie riik on kaarmatut kaskustega, ja aitan
ka kaasa tulevikuski, kui peaks vaenlane
ähvartama, Olen iga silma pilg valmis.
isaamat kaitsma, palun aulikut Eesti
Wabariigi Walitsust minule kuitaki mooti
Wastu tülla, et mina jätsin enta elu
ja Tervise Wabatahtlikult Wabatuse sõtte
mida ka tõentavat kaasas alevat tunnistu
set lahingu Wäljalt palun kui just minule
Wõimalik pensjooni anta ei ole siis
palun minule tasuta kohtki anta kus
Wõik enda elu korraltata, kui kunaki eesti
kodanik, Korralikult elata, palun südamest
Aulikusi Eesti Wabariigi Walitsuse liikmeit
jumalikus keelis nii ka peaministert
palun aitake mint raskest majantus-
liku seisu karrast Wälja sest mull
on külm koder, ei ole ka mitaki Süüja, mis
minu abigaasaki ees peal tähentap palun Weel
peaministrit ja Wabariigi Walitsust
lupata Ühe kortset rahalist toetust et
peaseks sest raskest seisu korrast ja saaks
nälga kustutataki teiseks Türile tagasi
sõituks palun jumalikus keelis rahultake
minu palwe, .O.W 1940.a.
riigikantselei sekretärile kirjalikult seletasin, et niisugune
tee küsimuse lahendamiseks õige ei ole, paluti mind ühe
uue palvekirja saata, mida mina ka detsembri kuus l. a.
tegin. Veebruari kuus s.a. saatsin mina lisaks tähendatu
palvekirjale ühe täiendava seletuse. Igas palvekirjas olen
mina palunud minule võimaldada Teie jutule pääseda. Peal
selle olen mina riigikantseleid palunud mind nende
isikute nimekirja ülesvõtta, kes Teiega, härra Riigivanem
kokku saada sovivad, kuid alati olen eitava vastuse saanu
Seda kõik arvese võttes otsustasin mina otsekohe
Teie poole pöörata.
Tartus 5 mail 1937
Aleksandri 22.
Ülemaaline Eesti Noorsoo Ühendus
Tartu Osakond
"4" juunil 1940 a.
ÜENÜ Tartu osakond
Tartu, Suurturg 7.
Nr. 83
hra Peaminister prof. J. Uluots.
Käesolevaga julgeme pöörduda Teie poole
alljärgneva palvega:
18 juunil k.a. algusega kell 21.30 korral-
dab ÜENÜ Tartu Osakond Tartus Toome orus
rahvusliku lõkke-õhtu. Nimetatud õhtul kavat-
seme laiematele rahvahulkadele esitada meie
rahvuslikku omapära: ühislaulu, rahvatantsu
ja -muusikat, selleks, et praegustel ärevatel
ja rasketel aegadel tõsta ja hoida kõrgel
meie seesmist terviklikkust, sügavat rahvus-
tunnet ja õiget riiklikku mõtlemis viisi.
Kuna nimetatud üritus on Tartus võrd-
lemisi uudne ning sellest võib loota rohkear-
vulist, eriti aga noorte, osavõttu ja olles kuul-
nud, et Teie nimetatud päeval viibite Tartus,
julgeme paluda Teid Kõigesti Austatud hra
Peaminister ka meie lõkke õhtule esinema vasta-
va sõnavõtuga
Lootes Teie lahkele vastutulelikkusele viibime
Peeter Gross.
VI klass
Nuia
6 klassiline
Meie praegune riigivanem hr. Kons-
tantin Päts on sündis Tahkuran-
algk
nas, Pärnumaal.
Tema nime saamist räägitakse nii:
Tema esiisa oli olnud veskiomanik. Suu-
ril nälja aastail oli ta puudus-
kannatajaile leiba jaganud. Ning
sellest ajast pääle hakati tema
vanemaid Pätsuks nimetama
Noor Konstantin käis Pärnus Güm-
naasiumis, kust ta hiljemini Rii
ga vaimuliku seminari siirdus
Vaimuliku seminari lõpetades as-
tus ta ülikooli. (Õigusteadus-konda)
Politika lavale ilmus ta esimist
korda 1901.aastal, olles "Teataja" toi-
metaja. 1904 a. toimus Tallinnas
suur pööre (Linna voli kogu võeti Saks-
slasilt üle) See oli üks Pätsu tee-
neist.
poole ja palun, et minule saaks armu antud
allpool nimetatud põbjustel:
1) Ennemalt kohtu poolt karistatud ei ole.
2) Salakuulamises mina süüdlane ei ole, sest se-
da on keegi wiha-waenu pärast, minu peale kae-
banud.
3). Silmaspidades wangimaja terwishoidlist ja
toitmise olusid, muutub edaspidine wangima-
jas olemine weikese lapsega wäljakannatamata
raskeks.
4) Tõotan edaspidi korralikult ja igatepidi Eesti
Wabariigi huwidele wastawalt töötadsa ja kõiki
minu peale pantud kohustusi korralikult täitma
Jään lootma et Wabariigi walitsus minu
palwe tähtsust silmaspidades, seda wõimaliku
leiab olema täita.
"30" Mail 1921 a. Alandlik paluja: K Timann
teha kas neiu on olnud kindel meesisiku pruut, wõi
on ulga meesisikutega sugulist lõbuelu elanud
Märkus: Pruutiks saab ainult seda neiud pidada keda on meesisik
käinud kosimas ühes isameestega ehk tunnistajatega.
§ 5). Kui kindlaks tehtud kohtulikult et neiu on olnud
meesisiku kindel pruut tuleb kohtul mõista mehe käest
neiule alimenta.
§ 6). Neiu kes on abielus mehega teadlikult suguliselt
kokkuelanud, tuleb tunistada suguliselt lõbuelu
elajaks
§ 7). Kui naisemees on esinenud poissmehena ja neiud
petnud kosimise teel. tuleb seda naisemeest raske
karistusega karistada selle eest et on olnud neiuga
pettusega sugulises wahekorras.
§ 8). Iga naisisik, kes neid eelpool nimetud õigusi
seaduslikult on jätnud kasutamata, ehk on tunnistud
kohtu poolt suguliselt lõbueluelajaiks ja on
sündinud temal laps. Wõib riiklikutest töö kohtadest
teenistust saada ja tarwituse korral ka lapse,
kaswatuse jaoks riiklika abirahasi lapsekaswatuseks
Märkus: Riigimõisades on wõimalik sohinaistel teenistust anda
ja kus on wõimalik wallas lapsi ühiskaswadaja hoole anda.
§ 9). Kõik wõlgu olewad alimentid milliseid ei ole suutedud
maksa ja warandused mis alimentidega arestitud
wabaks lasta arestist ja wõlad kustudada. Sest
KrS seadus kaitseb ise et lapsed ja wanemad
wõiks saada elatist.
Eesti Wabariigi. President'ile.
Pindi wallas kod.
Woldemar Joh. pg Kipper.
Lp. Härra President. 20. aprillil. 38. aastal saatsin
Teie nimele palwe armuandmise asjus. Palun kiiret wastust
palwe otsustamisest. Selle pärast et on riigiteenistuse koht saada
Paluja. W. Kipper
Lepassaare. Otsa. pk.
jeudnud ilmuda mind ares-
teeriti Tartumaakonn militsa
poolt 2sel Augustil 1919. aasta
ja saadeti oma wääosese ta-
gasi, ja 7dal Augustil Sõja-
wälja kohus pani mulle hir-
msa ranga Karistuse peale
Sellepärast pööran oma pal-
wega Eesti Wabariigiwalitsuse
poole leida wõimalust ja
wadata, minu raske karistuse
peale, mulle karistuse aeg
kergendada, ja kui weel juhtu-
misel Eesti wabariigi eest tarwi-
lik saab olema, siis tahan mina
kohe wälja astuda ja oma musta
plekki puhtaks pesta.
Loodan et Eesti Wabariigi wa
litsus ei saa minu ülewal ni-
metadud palwed tähelepanemata
jättes
30 Detsembril Paluja
A Nisu
1920. a
Märkus August Nisu on
Pärnu Maak. vangimaja
se paigutud Pääs-
Kui aga majaperemees üüri normi hinda
rikkub, selleks olgu nimetatud trahwi
määrad; pealegi sellise üüriseaduse juures
wõiks üürnikude wahetus olla täiesti waba,
niikui praegugi, kas on wana üürnik
wõi tuleb uus üürnik üürinorm jääb
ikka selleks samaks ja kui majaperemees
üüri seadust rikkub, selleks tuleb trahw
ette näha ja uskuge meid, kõik läheb
üürnikude ja majaperemeeste wahel ilma
hõõrumiste ja tülideta.
Palume Teid südamest Kõrgeauline
Härra Peaminister, aidake korterite
üürid nii ära normeerida et õiglased
ja madala üüri wõtjad majaperemehed
ülekohtuselt ei kannataks kõrge üüri-
de wõtjate majaperemeeste pärast.
Tallinnas 19. okt. 1939.a.
Wäikekorterite üürnikude ja
majaperemeeste nimel.
Vabariigi valitsusele.
Artur Kask, Kõo vallas
Võhma aleviku ümbruskonnas Põhja-Viljandmaal
on märgata eriti ohtliselt pinevat sõjapoliitlist kõigi abi-
nõudega ja jõududega raadiomaagilist psühhotehnilist (okkul-
tistlist-spiritistlist-antroposoofilist j.t. ketseriteaduslist) ja
mustade põrgukiirtega raadioamatöörilist kaugemõjutamist,
hingelist sõjalise edu püüdmist Nõuk. Vene kasuks.
Seda on märgata eriti ümbruse metsade (Mustsaare jt.)
heinamaade, väikekohtade-töölisraioonide kohalt (Maimsaare-
Veneküla, Arkma küla, Kobinsaare jt.) püsivatelt asukohtadelt.
Nemad teevad silmapiiridevahelist kokkumängu vägistades
mustade maagiliste kiirte (nn. surmakiirte, teatud mustade
tulipunktide) abil naisterahvaid ja rikkudes organisme.
Neil asjaoludel, kauaaegseil kogenenud faktidel
palun: 1 välja anda korraldus, et kõik eriti aga noored naiste-
rahvad) peavad gummiga aluspesus (gummipõll j.p.t.)
oma puhtust kaitsma (see on vaimuhinge riigikaitse).
Teiseks peab niisugust kuritegevust tingimata kuriteoks
tunnistama, kuritegija isikud vangistama ja tööle rakendama.
Kolmandaks peab valjult rahuaja illusioonid –
kõiksugu eralõbutsemised ja raha, aega ja jõudu raiskavad
ettevõtted, tegevused jne. ära jätma, ka rahva isetegevusest
ja kõik jõud, vara, aja jne. koondama riigikaitse forssee-
rimisele ja sõja reaalsusele ja tõsidusele. Rahvas võiks
ennemini töötada ise oma moonakana vaesuses ja viletsuses
kas või mulla onnis, kui aga riikline iseseisvus, jumalateenistus,
kultuur tugevasti sõjateadusliselt ja vaimukalt (ka hingeliselt
ja kehaliselt) kaitstud oleks
viisil olla maagia (kuradi) teenistus, vaid see peab olema ülimal ja
õigemal viisil jumalateenistus, tegudega ja kõigi teadmistega.
26 novembril 1919
No 4509
Ph. Patzneri, Glehni maja, Aia
uul. N 12 walitseja
10. novembril andis herra Siseminister Käsu Glehni-
maja Aia uul. No 12 tühjendada, et maja Töö- ja Hooli-
kande ministeriumile tarwitada anda. Ühtlasi hakkas
politsei elanikud majast wälja tõstma. Üks osa
minu kramist sai Politsei poolt Wittenhofi tänaw.
maja No 19 wiitud. Se maja on Koguni äralagunenud,
elamiseks ei kõlba ja seisab juba kaua tühjalt. Selle
käsu wastu andsin mina protesti Wabariigi Walitsusele
sisse, sest seegugune wägiwalla maja ärawõtmine
ja elanikude wäljatöstmine ei wõi seaduslikuks
lugeda.
Waheajal jõudis Enamlaste Delegation Tallinna
ja sai selle sama majasse paigutanud. Nüüd,
kus delegatsion Tallinnast lahkunud on, palun
korraldust teha, et mainitud maja omanikudele
tagasi saaks antud ja ka minule woimalus antud
oma korterisse tagasitulla, sest mina oma pere-
konnaga (7 inimest) olen seniajani ilma
korterita jäänud.
Tallinnas, 20. novembril 1919.
maja walitseja ja wolinik
Ph. Patzner.
Saadud "2" juul 1937 a.
Lauajuhend Nr. 1175
Oma Kallile kõikidest armastet riigiisale K. Pätsile!
Johannes ja Elfriede Hansmann'id
eluk. Tähtere vald - Kardla küla
Jumal Kinkis meile 3. juunil 1936 a. terved kaksikud - poeglapsed
Ülo ja Lembitu. Poisud saavad 3 päeva pärast aastased, ning ka-
vatseme neid võidupühal 23 juunil 1937 ristida lasta
Terve eestirahvas teab kuis eriti soojalt tuksub Teie rind Eesti
võrsuva noorsoosele - olete paljudele lastele ristisaks, eriti tööluskonna
lastele. Seepärast võtsime julguse Teilt kõrgeauline hr. riigivanem
paluda, et annaksite oma nõusoleku meie kaksikutele Ülo ja Lembitule
ristiisaks olla..
Abiellusime kahe aasta eest töölistena. - Olen 28 a. Vana oman 6 kl. alg.
haridust ja abikaasa 26a omades 4 kl alg haridust. Töötan Tähtvere vallas,
Kardla külas asuvas juustutööstuses saades keskmiselt 25 kr. kuus ja priiülespidamine
Kaksikud sündisid Tartu Ülikooli naistekliinikus 3 juunil 1936 a.
Perekonna kirjad meie isikute kohta leiduvad Tähtwere vallavalitsuses.
Lootes Teie peatset vastust meie alandlikule palvele, soovime õnnelikku
kätt raskes, riiki ülesehitavas töös! -
Tähtveres. 31. Mail 1937.
Tähtveres 31.mail 1937.a
tunnini läksin küsima Hra Kolunell
Kasaka käest mingisukust teenistust saama
aka tema wastus oli kas olete algkooli
lõpetand ütlesin ei siis ütles tema et ei
ole teiega rohkem räägida ja nii lõpes see
jutt temaka ja tulin nukralt takasi sest
olin kihlatud ja loodsin et saab teenistust
et Wõib kodu akata rajama aga kõik rõõm
oli asjata sest kurb ja nukrus oli jälle
kodus kus ei ole süüa mull ega puid plidi
alla panna saapa warwad on wäljas sellest
käimisest. ja mull ei jäänd muud teed
kui pöörasin palwega teie poole Hra Riigiwanem
wiimases looduses et ehk teie olete nii
lahke ja wõimaltate mulle mingisugust
teenistust et ma wõin oma alatud Kodu
lõpule wiia ja rahulikuld seal elada oma
naisega nagu elasid mu wanemad oma
wäikses pesakses.
jään lootma pisar silmis et
Riigivanem saab mulle wastu
Austusega Kodanik Umberg
Saadud "12." III 1938 a.
Lauajuhend nr. 434.
Väga austatud härra Riigihoidja!
Minu südamest tulev palve Teile,
härra Riigihoidja, on kui palve isale, kelle
poole võib pöörduda omas kõige suuremas
hädas. Kui saaksin selle au osaliseks, et
Teid palest palgesse näeksin ja oma tungiva
palve saaksin Teile ettekanda, siis - uskudes
kindlasti Teie headusesse,- loodan et avitate mind
tõesti minu muidu ületamattus raskuses.
Juba 16 a. koolipoisina võtsin sõjast,
algusest lõpuni, kuni kodumaa vabanemiseni
innuga osa, ja olen igal ajal valmis end tema
heaks ohverdama kui on tarvis. Kuid loodame
et Jumal on meiega ja Eesti kaua püsib.
Minu palve juurde tagasitulles, ütlenet
olen Teie lahkust juba varem tunda saanud.
Möödunud aasta lõpul pöördusin koha-
saamise asjas Teie poole, ja ehkki ma,
Härra Siseministrile
Tallinna üliõpilaskonna poolt 30-mal
aprillil s.a kell 22.30 korraldada kavatse-
tavat rongikäiku härra Riigivanema juure
võiks lubada ainult sel puhul, kui 1-sel
mail töölisrongikäiguks luba antakse,
vastasel korral ei oleks loaadmine
soovitav. Üldise julgeoleku seisukohalt
selleks rongikäiguks takistusi ei ole.
Üliõpilaskonna rongikäigu loa
andmist võiks takistada koosolekute
seaduse (RT. nr. 79-1922a) § 3 ja 4, kuid
seda juhtumisel, kui seda rongikäiku
lugeda koosolekuks lahtise taeva all,
milleks võiks põhjusi anda laulude
ja kõnede ettekandmine rongikäigu
seisakuga.
25.4.27
Politsei abidirektor
20. II 37
Kõrgesti austatud härra riigivanem.
Palun vastu võtta minu südamlik õnnesoov
ühes väikese joonisega, Teile Teie hällipäevaks.
Soovin Teile palju, palju õnne, et Teie veel kaua
võiksite meie armast kodumaad valitseda, kus
meie õnnes ja rahus võiksime elada ja igaüks
oma tööd teha. Andku Jumal Teile tervist.
Leida Lihu.
Elva algkooli V klassi õpilane.
Kodutütar.
Saadud "22" Okt. 1934a.
Lauajuhend No. 2403
Simmiste V.a
6-klassiline algkool
19. okt. 1934.a.
Kuivaste
hr. Riigivanemale.
Käesoleva aasta õppetöö alguseks valmis
Simmiste uus ajakohane koolimaja ja kool
muudeti endise neljaklassilise asemel kuue-
klassiliseks.
Kaheksakümmend kolm aastat pidi kool
randama ühest talukambrist teise ja te-
male valla majapidamises vaadati kui
teisejärgu asutisele millepärast määra-
ti õige väike summa vaid üüri kütte ja
valgustuse katteks. Kooli õppeabinõud puu-
duvad täiesti rääkimata raamatukogust, ja
nende muretsemine koolimaja ehitusega seoses
olevate kulude tõttu osutub vallakassale üle-
jõu käivaks.
Palun v.a. hr. Riigivanemat Teie käsu-
tuses olevaist summadest määrata toetust
Simmiste algkoolile hädavajalisemate õppeabi-
nõude muretsemiseks, sest muidu ei suuda
kool talle pandud ülesandeid rahuldavalt täita.
Simmiste algkooli juhataja
Baltimaade kindral kubbernääri Möller Sakomölski
käsul kui poliitika tegelast Baltimaalt välja Astrahaani
kubbermangu, elasin seal järgimööda Tsornõi-jääri linnas
5 aastad, siis hakasin rändama elasin 1913 aastal vist
Samaaras, või Saraatovis, pärast Wologdas, ja kõige wiimaks
Rõibinski linnas, ja ilmusin Eesti maale tagasi Kerenski
Amnestia põhjal 1917 aastal ja olen ka Rõibinski linna mii-
litsa poolt välja antud passiga Kohila valla majas sisse möl-
litud Aprilli kuu sees 1917 a.
Olen küll teada saanud et 1913 aas-
tal on vist keegi Jüri Aule minu nimel Riia ringkohtu
poolt karistud saanud, mille asja seis on järgmine:
Mina ei mäleta mitte hästi kas 1912 või 1913 aastal olin
mina nõnda nimetud Jüri Aulega Samaaras koos, kes
sealt kodumaale lubas tulla, ja mina palusin mainitud
Auled oma perekonna juure minna, temaga ühes oma-
perekonnale terwisid saates.
Seesamma Jüri Aule minu pere-
konna juure ilmudes olevad minu naise sõnade järe-
le minu naise juurest minu passi ära varastanud, ja
olevad mainitud passiga elades sisse kukunud, ja ka
karistud saanud, ta olevad vist ka vangimajast minu
naisele kirja saatnud teda paludes, et kui minu nai-
se käest peaks tõendust nõutama kas tema s.o. Aule
on tema mees Jaan Käärdt? et siis minu naine peaks
seda küsimist tõendama.
Mina antsin selle asja tõendu-
seks oma naise küll kohtu palatis kui tunistajana
üles, ja palusin teda üle kuulata, mis kohus ka tegi.
Ja et minu naine küll tõendas, et mind on 1908 aastal
Saadud 3. veebr. 1936a.
Lauajuhend N 3901
Kod. Leonhard Otto p.
Meer Eluk. Vismari. 7.7
Vabanesin kaitseväest 18. Jaanuaril s.a.
Teenistuse puudusel palun wõimaldada
minule Teile alluwas asutises waba olew
käskjala koht. Olen sündinud 6 mail 1916 a.
Harjumaal Kiiu vallas. Üleskassanud olen
Harjumaal Kurna vallas. Koolihariduse omasin
Sausti Kõrgemas algkoolis ja Tallinna
Poeglaste Täiendus koolis, mille lõpetasin
1931 a. kevadel. Kaitseväe sundaega teenisin
Üksik Merelennu salgas, Tallinnas.
Lootes Teie lahket vastutulekut.
Austusega: L. Meer
Tallinnas. 23 I 36 a.
Dr.med. A. Liin
Arstlik õiendus
hoolekande asutusele
Heljo Hansen põeb südameriket.
Peale jelle kannatab ta kehv-
veresuse ja närvilisuse all.
Mainitud vigade tõttu ei saa
Heljo Hansen teha tööd, mis
vähegi pingutust nõuab.
1922 11 38.
/allkiri/
Tallinnas, 12 juunil 1926
Kõrgeste austatud
lubage siin puhul oma südamliku
tänu avaldada lahke ainelise toetuse
eest minu 25. aastase juubeli puhul.
Uskuge mind, kõrgeste austatud härra
Riigivanem, et asi kriitilisel hetkel,
nagu käesoleval korral juhus, jättab
alai sügavama tänu tunde rinda
ning ei luba unustada kohuse tunnet-
omalt üles näidata oma tegevusega,
et olen Teie, härra Riigivanem, tä-
helepanu väärne.
Sügavama lugupidamisega ja
austusega alati Teie
Paul Pinna.
19 18/VI 26
Tempelmaks 1 kr. 40 s.
Härra Peaministrile
saadud "12" märtsil 1940 a.
Lauajuhend Nr. 1629.
Helma Sillat'i aadr:
Tallinnas Jakobi 25-11.
Mina oman Virumaal, Palmse vallas, Palmse-
mõisa riigistatud maadest eraldatud talukoha
Mustoja Nr.A. 146. mille üldsuurus on 15,43 ha.
Nimetatud talukoht on minul aga kahes tükis,
millest peakoha osa ühes hoonetega ja majapidamise-
ga asub Võsu-Käsmu vahelise maantee ääres,
kuna aga 2,13 ha. suurune osa on keset Riigimetsa,
Käsmu järve ääres, peakohast 6 klm. eemal.
Eelpool mainitud 2,13 ha. suuruse maaala majanda-
mine on minul väga raske, esileks asudes kodust
kaugel, siis asudes suure riigimetsa keskel on see
80% päikese varjus, nii et selle ülesharimine on võima-
ta ja pealegi on 2/3 metsaga kaetud. Sellelt maaalalt
saan praegu 150 kg. heina, mille niitmiseks ja korjami-
seks pean oma kodukohast ärakäima edasi tagasi
12 klm. millest osa teed läbides riigimetsa kahjustab lõh-
kudes riigimetsa. Arvestades seda aja ja tööjõu kulu-
ei ole see põllumajanduselt tasuv ja kuna minu
talu on niigi väga väike ning ei võimalda
minu 5 liikmelise perekonnale praeguse majan-
damise juures äraelamist, olen sunnitud tööd otsima
väljas poolt.
Et nimetatud 2,13 ha. suurune maatükk asub
täiesti riigimetsa sees, ja et minul on seda raske
kindlasti kasu, kuid sellest ei tohiks tulla ka riigile
mingit kahju, kuna minu poolt pakutud maatükk
asub just riigimetsa keskel viies riigimetsa üheks
tervikuks ning olles ka 2/3 kaetud metsaga ja 1937 a.
riigi mõõtmise järgi on sääl üle 1000 puu ja üle-
selle noormets mis möödu alla ei käinud, milliseid
ei ole mina ühtki maharaiunud. Julgen loota
et selle maaala metsastamine riigile raskusi ei
tee. Veel olen korduvalt kinnitanud, et ma
olen nõus riigile tasuma hinnavahe ja kõik
maadevahetusega seoses olevad kulud. Märgin
veel eelpool toodud tõsiolu, et ma lepin ka
poole vähema maaalaga, kui ise pakun.
Kuna ma ka väga hästi arusaan riigi
seisukorrast, siis olen ka sellega nõus, et minu
poolt vahetuseks palutud maatüki piirid
riik ise kindlaks määrab oma parima ära-
nägemise järele.
Kõigil neil põhjusil ja toetudes eriti
Maakorralduse seaduse §§ 37 ja 38, julgen
mina Teid, Kõrgesti Austatud Härra Peaminister
paluda-
suhtuda häätahtlikult ja arusaadavalt
käesolevasse minu palvesse, võtta see Teie
lahke kaalumise alla ja otsustada minule
lubada vahetada minule kuuluva Virumaal,
Palmse vallas asuva maakoha Mustoja N.A. 146
kõrval asuvast riigimetsast maatükk Teie
heakskiitmisel ja äranägemisel minu nimetatud
talumaakohast 6 klm. eemal asuva 2,13 ha.
Ülemal tahendatud põhjustel, tahele pannes,
et mina juba vene sõjast saadud tiisikuse ta-
gajärjel jaanuari kuul 1919 a Haapsalu linna
mis 70 wersta kaugel ja kuhu wankriga soita
tuleb, minna ei wõinud, sest et ma juba
aastate wiisi woodis laman, mida ka Laane
maakonna rahwawae komisjon tõendada
wõib, sest et ma kommisjoni poolt, kui
parandamata tiisikus haige, täiesti wabas-
tud olen ja et minu sõjawäe teenistusest
kõrwale hoidmisest juttu olla ei wõi, sest et
parandamata haiguse pärast juba nüüd rah-
wawakke ei wõeta, on minul auu Eesti Vaba-
riigi Asutawa kogu Esimeest kõigealandliku-
malt paluda:
otsuse täitmine, minu kohta seisma
panna ja minule täieliku armu anda.
15 detsemb. 1920 a.
Jüri Looring
Wa-- Päts.
Sina kuradi siga!
Hootad just seda, et sinu
nägu sisse lüüakse, et sina
oled lasknud ausaid rahva-
meelseid mehi kinni panna
ja mõtled et teile sellepärast
rahvas hakkab hääletama või
ehk sell terorist - Laidonerile
Noh: "seda juba ei ole" teile
kuradi Riigi varastelle meie
juba hikka ei hääleta. hääle-
tame hikkagi Larka'le ja vaba-
tussõjalastele, pange teie maksma
sõjaseisukord või lükake hääletus
edasi, või tehke teie mis ise tahate
see midagi ei aita. Kas varem
või hiljem läheb korda meil
ikkagi seda Doompe kantsi
varastest puhastata. ja Sinu
kohta ütlen ka Eesti vana-
sõna. "Wägeva pulli kohi-
tsejaid leidub ikka" !
Kodanik
Wana-Antsla mõisa
Walitseja.
10. märtsil 1932
N 746.
Antsla, Wõrumaal.
Kolonel L. Jakobsen'ile
Käesolevaga on minul au Teile teatada
et võin Teile saata 17ks skp. Tallinna raud-
tee jaama.
60 tk. forelle á 25 sn. tükk
Nad jõuavad Tallinna hommikuse posti
rongiga umbes kella 1/2 8 ks mis ajaks
tuleb vastas olla sellel kelle nimele
soovite lasta kalad saata s.o. kes neid
jaamas vastu võtab. - Niisiis soovi,
korral palun Teid teatada kelle nimele
Vana-Antsla
riigimõisa valitseja.
Välja antud Heljo Hansen'i, 18a. vana,
isiklisel palvel esitamiseks ametasutustele
selles, et tema, Heljo Hansen, põeb
tugevat närvilist seisundit thyreotoksikoosi
/kilpnäärme üliarrituse ja ülieristuse/ põhjal
Heljo Hansen'il on suurem osa selle
haiguse tundemärke olemas tugeval kujul
13.VIII.37.a.
Dr. G. Kull
E.P. Risti Ambulatoorium
Tallinn, Niguliste 12.
(pitsati jäljend)
Saadud "26" apr. 1932a.
Herra
Lauajuhend No 424
Riigiwanemale
Walgamaa Leebiku w.
Ilisse talu omaniku Pedo
Oskar,
adres: Leebiku post. agt.
Lõuna Eestis oli 1927 a suwi wilja rooste haigus
1928 a. liig suur wihma sadu, mille tagajärjel minu
talu põllupidamine raskelt kannatas. 1929 a. käis
rahe torm üle minu ja ligema naabride põldude,
mis kõik wiljad purustas. Nõnda sain kolm järes-
tiku aastad wäga raskelt majantuslikult kanna-
tada. Seemne wilja, kunst põllurammu ostmiseks
ja põllu, kui ka heinamaade torutamiseks tegin
Maapangast laenu. Oma kehwematele nabritele
olin laenude juures käemeheks, kes oma wõlgasid
ära tasuda ei jõudnud ja minul nende wõlad pan-
katele tasuda tuliwad. Peale oma kohustust nõuti
ka naabrite wõlgasi, mille tagajärjel minu wallas-
wara kuni wiimase riide ilbuni ära müidi oks-
joonidel; kasu oli pankatel sellest wäha, sest kraam
müidi odawalt ja tasus piamiselt ainult prista-
wi ja politsei sõetud ära. Et minul majapidamise
wõemalus inwentaari oksjonidel hääwitamise
tagajarjel ära wõeti, siis ei saanud mina kohustu-
si täita pankade wastu, muu seas ka mitte
Maapanga wastu ja wiimane kuulutas minu
talu oksjonele 27 oktobril 1931 aastal ja müis talu
ära, wõlgnewate protsentide ja kappitali tasuks.
Küll käisin mina isiklikult Maapangas palumas
ja tegin seda palwe kirjas; et minu laenu % mak-
suga kannatataks, ehk wähemate osade kaupa
maksta lubataks, mis üle jõuu ei käiks; tähe-
le panu pöörates asja olutele mille tagajärjel
mina wõlgatesse sattusin. Sellega Maapanga
Sotsiaalministeeriumile saadetud. 23. II. 38.
Saadud "24. III 1938a.
Lauajuhend nr. 454.
Lgp. Riigihoidja Vanem Käsundus ohvitseri,le
E. V. kodani Edelbert Daweti p. Rudsit.
Ingeri tän. N 42. k. N 10a Narvas.
Riigi hoidjale saadetawast palwest, misugune sai Teie
kaudu 17 veebruaril k. a. läkitatud ühes oli lisana
Hoolekade raamat N 58 väljaantud Antsla alewivalitsuse
poolt, Et senini ei ole mingid vastust ning et Hoole-
kande raamat vajalik on siis palun Teie lahket kaas-
abi ja korraldust palwe suhtes ja raamatu tagasisaatmist
Julgen veelkord Lgp. Herra Teid paluta et, leiaks minu
palwe rahultamist olen praegusel ajal päris raskes
seisukorras sest siin Narwas on tõid liiga vähe
palg liiga otaw teenin mõni päev 100 sendi ja mõni
päew 150 sendi ja tihti ei saa nädalas päewaki
tööd teha. Nii siis palun Lgp. Herra minu palwet
kuulda võtta ja mind aidata Hoolekante lainu
saamiseks 30 kroon tagasi maksuga iga kuu
5 krooni alates mai kuust või kui ei ole võimalik
hoolekande lainu - siis jään loodma ühekordset
toedust ja palun Teie kiiret korraltust olen
praegu väikeste lastega hädas puudub puid ja olen
majaperemehel ühe ja poole kuu üüri võlgu ja peremees
ahvartab kohtusse kaevata Jään Teie lahke kaas abi päle
loodma üüri maksan 7 krooni kuus. Palun veel
kord Lgp Herra Teid Teie lahket kaas äbi minu palwe
suhtes et minu palwe liaks teidmist. Jään loodma Teid
palutes Alantlikult paluja E. Rudsit
Narwas 17 märtsil 1938 a.
Saadud 15 okt. 1934a.
Lauajuhend No. 2296.
Vene Üliõpilaste Selts
Tartu Ülikooli juures.
No 104
Tartu, Ülikooli 25-2
Esthonie
V. a. h-ra Riigivanem!
Lubage meile pöörata Teie poole käesoleva palvega. Juba
13a. ühendab meie Selts enamiku vene üliõpilasi, kes leidnud
endile Eestis teist isamaad. Ligi 110 lõpetanuid Ülikooli
ja teised Seltsi liikmed teenivad Eestimaad ning püüavad
tõestada oma tööga alalist valmisolekut tänada Eesti rahvast.
Meie Seltsil, kel 66 liiget, siht ja ülesanne seisab
Kehvemate liigete toetamises õppimises. Selleks oleme
kolmeteistkümne aasta jooksul maksnud Ülikooli 27844 kr.
õpemaksuna tasuta lõuntega toetanud 5 125 kr., samuti
haigestunuile liikmeile võimaldanud ravimise 803 kr.
Kui nüüd majandusliselt raske olukorra tõttu,
seltskond, mis toetas meid korraldatavail ettekandeil
ja kontsertel, ei rahuldanud meie lootusi ning paljud
seltsi liikmed, kes pea Ülikooli lõpetamise lävel,
peavad lahkuma Ülikoolist
Palume Teid H-ra Riigivanem, kes ka varemalt
meid aitas toetada meid ka see kord Teie isiklises kor-
ralduses olevast kultuur-kapitalist.
Sügavama austega
Esimees W. Parrost
Sekretär M. Pohlmann
K. Ü. Õ.
Sõjakooli
2. asp. kompani
üleajat. asp. v. a. o.
Osvald Lokk.
"28" mail 1934. a.
Tondil.
Rühma ülemale.
Kannan ette, et soovin kandideerida
K. Ü. Õ. ülema ksk. nr. 144. s.a. lõpus avalda-
tud teadaandes märgitud riigikantselei juu-
res vabanevale arveametniku kohale.
Vastan teadaandes avaldatud nõuetele,
peale selle olen lõpetanud Tallinna Rahva-
ülikoolide Seltsi poolt korraldatud raama-
tupidamise kursused ja praktiliselt teotse-
nud raamatupidamisega K. Ü. Õ. üleajateeni-
jate kogu majapidamise alal.
Esitan
R Eichvaldt
kpt
Lisa: Tal. Rahvaülik. Seltsi tunnistus.
asp. v.a.o.
Balti maalt välja saadetud ja mitte enne ei ole
tagasi ilmunud kui 1917 aastal Aprilli kuu sees, aga
tema ei mäletavad mitte mis aastal see oli kui Jüri
Aule tema juurest minu passi ära varastas ja muidu-
gi nüüd et minu naine mitte seda aastad ei mäle-
tanud millas Jüri Aule minu passi ära varastas, jäi
kohus ikka seda arvama, et mina see olin kes 1913 a
Riia ringkonna kohtu poolt karistud sai ja määras
mulle selles suhtes karistuse 2 1/2 aastad vangi roodu
õiguste kaotamisega, mis aga rahu kohus oleks pi-
danud mulle määramas R. N. S. § 169 põhjal kuni 6 kuuni
Mina julgen Riigi kogule veel tõen-
tada et mina ei ole mitte 1913 aastal Baltimaal ela-
nud ega ole ka sell aastal Riia Ringkonna kohtu
poolt mitte karistud saanud nõnda kui minu naise
tõendusest ka selgub et mind on 1908 aastal välja
saadetud, ja ei ole mitte enne tagasi tulnud, kui 1917 a.
siis võib juba ometegi ikka arvata, et see pidi üks tei-
ne olema kes minu nimel selle karistuse sai.
Mina olen juba mainiteed asja
pärast 2 aastad ja 4 kuud vahi all ja nõnda kui
kohtu otsusest näha, et mull saab eiluurimise aeg
kõik sisse loetud, siis ei jäe mulle tänasest päävast
peale, mitte enam rohkem istuda kui 2 kuud ja 2
pääva.
Mull on 2 poega Eesti vabarii-
gi väe teenistuses, vanem Konstantiin sai mineval
oma koguduse liikmetele teaksime kindlat
ja autoriteetlist otsust edasi anda:
1. Kas Põllutööministeriumil oli õigust ilma
võõrandamata ja ilma meile teatamata meie
koguduse maid Nuustaku alevi elanikudele
anda ja Nuustaku Turbatööstusele välja ren-
tida, muu seas 3/4 kirikumõisa heinamaast
ja kõik karjamaa, mida alevile tarvis ei ole?
2. Kas ei tuleks õiguse järele Otepää kiriku-
mõisa maa 1920 a. rent kogudusele tagasi
maksta, sest maa oli võõrandamata?
3. Kas ei saaks Otepää kogudus oma maad
jälle tagasi, kuna nad maareformi määruste
§ 39 järele kogudustele tarvitada on jäetud?
selt muuta ja alevile ülearuseid heina- ja
karjamaid kogudusele tagasi anda?
5. Kas jäävad hooned, mis kogudusele jäetud maa
peal asuvad, kogudusele kauemaks tarvitada? Sest
muidu ei saa kogudus neid parandada ja hooned
lähevad ilma peremeheta raisku kuna neid
kogudusele hädasti tarvis oleks.
Nende meile nii valusate küsimuste
pääle palume ja loodame Vabariigi
Saadud "4" mail 1937 a.
Narva linna kod. Anna
Lauajuhend No 653.
Andrese tüt. Wist'i, 32 a. v.,
pr. elukoht Pihkva tän. 9-9
Narvas
Mul on südamlik palve Teile, Kõrgesti austatud Härra
Riigivanem, paluda Teid olla minu 16. apr. s.a. sündinud lapse,
kes arvult seitsmes, ristiisaks.
Oleme vaesed inimesed. Viletsates tingimustes ja raskes
olukorras viibime meist mitte äraolenevail põhjusil, kuna isikli-
kult töötamine on mul võimatu lasterohkuse, nende eest hoolt-
kandmise ja kasvatamise tõttu; minu abikaasa Johannes aga,
kes muuseas Vabadussõjast osavõtnult on kaotanud 60% oma
tööjõust ning haiglane, teeb kodus juhuslist kingsepatööd, paran-
dades vanu jalanõusid, millisest teenistusest äraelamine on täies-
ti võimatu ning raske. Praegu elavaid lapsi on mul viis:
Kalju, sünd.1926.a., Laine - 1927., Agnes - 1928, Maria - 1930,
ja 16. apr. sündis veel üks poeglaps. Surnud on kaks: Fried-
rich ja Juta. Abi saan laste peale linnaval. hoolekande osa-
konnast ainult 6 kr.
Mul on suur au loota ja Teid paluda, et saate ole-
ma mu vastsündinud poeglapse ristiisaks. Ristimistalituse
kavatsime läbi viia eelolevaiks suvistepühiks.
3. mail 1937.
Narvas.
A. Wizt.
andjad ja pimedad
lihameelsid Jumalatu
inimesed tegiwad, kes
oma "mina tarkuse" peale
lootsid ja ei palunud
Püha Issanda käest
mõistust, sellepärast
saiwad kawalad rebased
neid sisse tõmmata,
ja nende pimeda rumala
lepinguga ka kogu
riigi!
Venelased on ütelnud,
et nemad enam siit ei
lahku ilma verevalama-
ta ja tohiwad teha
mis nendele meeldib
ja endiste mõisnik-
kudele, sakslastele.
Tallinna Linnawalitsuse
/sõjawäe Korterikomisjoni/
Korteri pilet N 1071.
Eesti Wabariigi Walitsuse korraldusel määratakse
Aia uul. olewasse majasse nr. 12 korterisse
nr. 1 selle pileti ettenäitaja.... sõjawäes tee-
niw.... Rahaministri abi Tõnis Wares
elama.
Korter tarwitatakse maksu eest - ajutise
walitsuse poolt 7/III 1919 a. wastuwõetud
määr. järele.
Tallinnas. 13/VII.. 1919a.
Linnanõunik Kärner.
Asjaajaja /allkiri/
10. jaan.
E. W. Riigi Kogu esimehele
101.
Kodanik Martin, Joosepi p.
Tramberg, Jehwi wallast
"30" dets 1920 a.
Wiru maak. sünd 1897 aast.
Wangistatud Keskwangi majas
21 Oktobril s.a. 4ma Jalawäe polku
sõjawäe Kohtu poolt mõisteti mind sõjawäest
joksu eest 3. /kolmeks/ aastaks wangi roodu
iseäraliku õiguste kaotamistega. Ülestähentatud
kuriteos tunnistasin ennast süidlaseks, kuid
palun seda tähele panna et mina haigeks
jäemise puhul polku tagasi ei sõitnud, ja
peale terweks saamisel ei pelgenud mina enam
polku minna, sest olin juba üle kähe nädala
Saadud "16" apr. 1932a.
Lauajuhend No 259.
K. a
härra. Riigiwanemale
Bertha, Ewartson.
kelle. elukoht
Aoprik. t. N: 3-10
Võimeluse puudusel ei saa
riigivanem aidata
1915/iv 32
Palun kõrgest austad härra Riigivanem
mind selle au osaliseks arwata et
wõimaldata mulle Teiega isikliku läbi
rääkimist. Majanduse kriisi asjus. Olen
kinniswara omanik Tallinnas, elan omas maias
kuid olen sattunud nüüd sell, kriisi aastal
wäga raske seisukorda ka osald üürnikude
läbi, minu majas on mittu kortrid kinni
kis ei iõua üüri maksta ia keta uulitsale
tõsta ei taha on wanad ia wiletsad
Maja sissetulek praegusel koral on wäga
weikne kuid maja peal lasuwad wõlad
tulewad tasuda selleks kõrgest. austud
kirja, milles teatati, et 15 veebruaril s.a. saab
algama koguduse maade võõrandamine.
Sellel koosolekul teatati koguduse esitajatele
et kõik koguduse maa väljaarvatud 25 tiinu,
mis koguduse tarvitada jääb, 2 tiinu surnuaia
maad ja 8 tiinu kirikuteenri maad, võõran-
datud saab. Et võõrandatava mõisamaa
peal mingisuguseid ehitusi ei ole, siis oli kogu-
duse esitus arvamisel, et hooned ülevõtmise
alla ei või tulla, aga seal teatas ringkonna
valitseja, et temal õigus on tarviduse korral
ka neid hooneid riigistada, mis kogudusele
jäetud võõrandamata maa peal asuvad.
Kes teab riigi tarvidust, ta võib suur olla ja
ega Otepää koguduse hoonetest selle rahuldami-
seks veel ei jätku, kui ametnikudel õigus on riigis-
tada. Selle kõige pärast andsivad koguduse
esitajad omalt poolt võõrandamise komisjonile
ise arvamise sisse, millega ka vallavalitsuse
esitaja ühines. Ka ei kirjutanud nemad üle-
andmise aktile alla. Ka selle seletuse ärakirja paneme ligi
Nüüd palume Vabariigi Valitsust, et
see meie maade võõrandamise küsimus
läbi harutataks ja meile järgmiste
minule, kui parandamata tiisikuse haigele, tingi-
mata surmanuhtluseks saab olema.
Ülemal tähendatud põhjustel, tähele pannes,
et Asutawa kogu Esimehe nime peale 15
detsembril 1920 a. sisseantud palwe tähele pa-
nemata on jäetud, sest et Asutaw kogu siis
parajasti töö lõpetanud oli, et mina ilm-
süüta 8 kuuks türmi mõistetud olen. Sest
et mina jaanuari kuul 1919a Velise rahwawae
kommisjoni poolt, kui parandamata tiisikuse
haige. Haapsalu sõidust wabastud sain, mis
ka ligi pandud endise Velise rahwawae Kommisjoni
liikme Laredei tunnistusest näha on, on mul
auu Eesti Vabariigi Valitsust kõige alandli-
kumalt paluda:
1. otsuse täide wiimine minu kohta seisma panna
kuni minu palwe läbiwaatamiseni Armu andmise
korumisjonis ja
2. Sõjawäe Ringkonna kohtu otsus ümber muuta
ja minule, kui parandamata haigele, täielist
armu anda.
Lisan juure Velise rahwawae komisjoni
liikme Laredei tunnistuse
Alandlik paluja: Jüri Looring
Velisel 31 detsembril
Uue
Palun tühistage
silmapilk leping;
mis eelmine Valitsus
sõlmis wene valitsusega
ja saatke vene väed
kohe välja Eesti riigi
piiridest, et nad üht
päewa ka enam siin
ei tohi olla. Muidu
nõuawad nad hiigla
suurt maksu meie
sõja väe
riigilt ja oma üles-
pidamise kulu!
Jumal kaitsegu
ja aidaku Teid seda
heaks teha, mis ära-
Kuid K. Pätsu mõjutustel hääletavad
vallavanemad vastu! (See on ka üks
K. Pätsu tähelepanemis väärne teene)
Selle südmuse pärast võeti K. Päts
Saksamaale vangi-laagri; mis kes
tis umbes 6. kuud
Vangi - laagrist tagasi tul-
lest sai K. Päts peaministriks.
Varsti peale K. Pätsu peaministriks
saamist puhkes vabadus sõda
Sellel raskel katsumisel seisis
ta riigi eesotsas ning võitis
vabadusõja mida juhtis J. Laido
ner.
1934. a. 12. märtsil. tahtsid vapsid
riigi võimu haarata kuid, see
katse neil nurjus.
Soovime hääd edu ja Õnne, tema
vastutus - rikkas töös
6. V 1936a.
on meie oludes siiski küllalt tähtis selleks, et minu raskele
elukoormale anda riiklikku kergendust.
Väga austatav härra professor, palun võimaldagee
mulle selles küsimuses audients, kus ma võiksin lühidalt
selgitada, mis ma suudan ja mis aladel mind võiks kasutada,
ja kus Teie ehk ka näeksite, et ma pole sugugi selline peletis,
kellena mind meeleldi tagaselja kujutatakse, vaid lihtne,
kannatav, aus ja õigkust üle kõige hindav, töökas ja ande-
kas, haritud ja võimaline, oma isamaad mitte omakasu pä-
rast, vaid soojast südamest armastav ja teeniv kodanik,
kelle iga mõte senises tegevuses on kuulunud vaid kodumaa
tõelisele kasule.
ka selguks siis, et minu mahutamine töökohale
lõppeks ei olegi nii raske.
piiskop Dr. Rahamägi tõsise eestlasena püüdnud võimalust
mööda ülesehitada eesti vaimule sobivat rahvakirikut. Juba
noore õpetajana asudes Saaremaal Kaarma kogudust
teenima, algas tema vene ajal kirikuraamatute ja kiriku
kroonika kirjutamist eesti keeles, andes sellega kustumata
tõenduse oma meelsusest.
Kindlustusaktsiaselts Eesti Lloydi peainspektorina üle
riigi ringisõites, puudun kokku igasuguste inimestega ja
oma loomupäraselt võites nende usaldust, on minul selge üle-
vaade meie rahva tõekspidamistest ja muredest ja julgen Teile,
Kõrgeauline härra President kinnitada, et meie piiskopi hr
Rahamäge kannab meie Luterlaste rõhuva enamiku lugu-
pidamine ja armastus. Kui teda peaks sunnitama
omalt kohalt lahkuma, oleks see raske hoop meie kiriku
prestišile ja rahva hingelule
Olles teadlik, kuidas hindate (Teie Kõrgeauline härra
President, meie rahva enamiku tõekspidamisi, kantuna
mõtteist, et ainult siis areneb riik tervena ja tugevana kui
rahvas omas hinges kaasa elab oma juhtide sammudele,
andis minule minu südame hääle sunnil julguse informee-
rida Teid, enne kui lubate valitsuse liikmeil langetada
meie kirikule ja rahvale saatusliku otsust, mis põhjeneks küll
kuulujuttudele väga palju. Kui tekib kahtlus meie piiskopi
usaldusküsimuses, siis palun ärakuulata käesoleval aastal
kokkuastuva kiriku kongressi seisukoht selles küsimuses ja
olles tihedas kontaktis kiriku tegelastega, tean, et suur enamus
on tema selja taga.
leida pole ka korda läinud. On ainult Võlad ja võled
kaelas.
Oleks võtnud mingisuguse kaupluse, aga puudub selleks
raha, ei ole kusagilt leida ega laenata. Mul on
praegu kohus poolel Arsenii Aleksejeviga, kust on mul
saada kõrge %% kr. 3000.- , kuid see võtab aega, enne
kui sealt midagi saan.
Sellepärast palun Teid, väga austatud härra Riigi-
vanem, mind kuidagi moodi toetada laenu näol ühe
aasta peale kr. - 500.- ehk 750 - suuruses. Siis võiksin ise-
seisvald midagi peale hakkata.
Minu isa, Villem Karp, on Teile isiklikult tuttav,
kes kauemat aega töötanud Venemaal piiritusmeistuna
ja vabriku juhalajana. 1916 a. elab ta juba Tallinnas
On osa võtnud Eesti Vabariigi loomisest. Oli Ajutise
Maavalitsuse kassapidaja. Pärast poole oli riigi
kontrollis ja põllutööministeeriumis.
Praegu on minu isa 73 a. vana ja ka teenistuseta
kõige austusega.
2/7. XI. 1932 a.
Madara tän. N20 kt. 5.
Ekarp.
Emil Karp.
Willem Karp
mille juures koguduse esitus väga kahtleb, sest
et maad kusagilt juure ei aetud, kuna ühest
küljest suur tükk ära lõigati. Üteldi et kui kõik
platsist läbi minevad maanteed juurde arvata, siis
üles märgitud suurus ikkagi välja tuleb. Võib olla.
Nii võeti siis Otepää koguduse maa Nuustaku
Turbatöösturite soovide rahustuseks teist korda
üle. See viimane asjaolu tekitab iseäralist paha-
meelt koguduse liikmete laialistes hulkades,
et mitte ainult raba sood, vaid päris põldu
ja heinamaad Turbatööstusele anti, mis
ärilisel alusel töötab ja sellega koguduse
varandusi otse seadusevastaselt ära võeti,
kule teada oleks antudki. Koguduse protest
selles asjas jäeti tähele panemata.
Nii oli siis Otepää kirikumõisa 1920 a. juridili-
selt koguduse oma, isegi kõiki maksusi nõuti
koguduse käest, sest ametlist võõrandamist
ei olnud ega isegi võõrandamise tahtmise
teadaannet, aga faktiliselt oli Põllutööminis-
terium meie maa ära annud, mis veel
tema oma ei olnudki. Ka rendi 1920 aasta
eest nõudis Põllutöömisteriumi asemik sisse.
Saadud "5" I 1937a.
Lugupeetud ja armastatud
Mina, Nõmme I Rahumäe alg-
kooli lõpetaja ja Nõmme skautide male-
va skaut - Vambola Likker ühes oma
ema - vaese linna parkide pühkijaga,
saadame Teile, kallis Riigipea meie
armsamale, parimale kodumaa koda-
nikule parimaid õnnitlusi ning ter-
vitusi eelseisvaks raskeks uueks aastaks.
Elagu meie kallis kodu- ja isa-
maa ja kaitsku teda parimad Eesti pojad,
Teie armas Riigivanem, juhtimisel.
31.XII.36 Teie truuim kodanik Vambola Likker
Nõmme Kreegi 5.
Lauajuhend No. 607.
Härra Riigisekretarile!
E. V. kod. - Gustav
Gustavi p., Silber
Elukoht: Kodu 1-1.
Palun mind Teile alluvas ametasutises
olevale vabale käskjala kohale määrata
Olen sündinud 13 sept. 1908 a. Tamsalu
6 kl. algkooli lõpetanud. Kaitseväes teenisin
Rakveres ja Narvas 1927/28 a. Pärast sõjaväe
teenistust olin Kaitseliidu Tamsalu üksik
rühmas, kust lahkusin elukoha muutmise
tõttu
Olen vallaline, kuid ema toitja. Olles
raskes majandustikus seisukorras jään
Teie lahket kaasabi ootama
Tallinn 16. IV. 35.
G. Silber.
8 märtsil
Berliinis 26 weebruaril 1921.
Korgesti austatud herra Peaminister!
Endise peaministri, hra Tõnisoni lahkumisega, jäid
minu palvekirjade täitmised minu päralt oleva
Türsamäe mõisa asjus pooleli.
Seadusevastaselt on minu mõis I järgus tükeldatud
nagu mõnel riigiäraandjal ja Riigimaade Ülema
kui ka end. Peaministri määruste vastu võõran-
dati kogu suve jooksul iga kuu tagant inven-
taari sel määral nagu mõnele ministeeriumi
ametnikule just kord korralt omas huvis meele
tuli (võrrelda minu palvekirjadega), nii et lõpuks
ühtki hobust ega lehma järele ei jäänud, kuna
maast, 60 tiinust, mis esiallgul valla nõukogu
poolt määrati, siis põllutööministeeriumis ära-
kinnitati kaardi peal punase joonega ümberpii-
rates ning looduses väljarajati, enam pooltki
järel pole, nüüd ähvardatakse koguni, minu
ajutist väljamaal viibimist ettekäänates, kõik
lõpuni minu käest ära võtta!
Nende omavoliliste võttete puhul lasi endine
peaminister koha peal Narva kriminaal poli-
tseid asja järeluurida, kusjuures selgus, et
minule ülekohut on tehtud. Palun Teid,
siis põgenesime enne linna eestlaste kätte langemist
kintlusest wälja peitsime endid mõõta linna majasid
ja põninguid kunni eesti wäed linna jõutsid siis antsin
enta kohe eesti kommentanti ülese kis mind jälle
5se polku takasi saatis kus ka kohe punasid taka
akkasin ajama estik Narwa taga ja pärast polgu
üle wiimiseka Petseri alla Petseri ja Pihkwa wäerinnal
punasteka wõitlesin kunni wõitu rikka lõpuni
Demoblisatjooni puhul sain teenistusest wabaks
22. mail 1920.
Algas mõisate jägamine ja maa saamene, olin
lapsest saatik juba arjunud põllu tööd tegema ja selle
pärast tahtsin akkata omale ka kodu looma. Tuli
vala majas maate wälja antmine kus selegus et
ees õiguse mehi on palju ja minul ei olewad keta õigust
kui siis Türi-Alliku mõisa jägamisel üks koht
üle jäi mis oli wäl ja planeritud mõisa kanti
meeste karjamal ja wäka matalaks ning wesiseks
osustuks keta keegi ei tahtnud, sest et tal põltu
sugu ki ei olnud waid kõik sõõt wõsa ja raba
mille suurus oli 24 timu. julgesin siis seta kohta
omale küsita mita ka keelamatta anti. wõtsin wastu
selles heas lootuses et eks elata ikka sa olin pois
mees ja töö tahe hea pealeki pidi maa kuus aastad
ilma rentita olema, asusin siis ka koike parema
tahtmiseka tööle kohe. raiusin wõsa maha kus kõrgem
ja kuiwem oli ja akkasin põldu tegema ning
honeid ehitama. Kuid renti akkati ka kohe nõutma
mita ka maksin. Akkati maa parantuse lainusid
wälja antma. wõttsin ka, et jõuan ennem aljale oksale
kuid see aljas oks on nüid opis kaukele jäänud
ja näib et ta nüüd puhtaks ära kuiwab kui abi
ei tule. Saatud, maaparantuse laen Kr. 1200. olen
kõik wimase sentini maa sisse panud ja omast käest
üle 300 kroni weel ligi ja tööd on ka ette nähtud
kawa kohaseld kõik lõpule jõtmas. Kui mis nüid
saab ei tea keegi ütelta maa on uus kuid puru
lahja ja ilma ramutamatta ei sa seal seemet ka
kätte kuid kuna wäetiseostmiseks puutub raha
mita oleks päris kena summa tarwis mõtte on kõik
he ja töö oleks lahti kuid kõikis puutub raha.
wanad taka warad on kõik otsas. mõõtunud kewatel
suri weel kõike parem lehm poegimise taga järjel ära
sügisel müisin teise hobuse ära et sain oma
walla maksusid ära õientata. peale selle tuli
maapangast weike kiri ja raamad et wõite oma
W. A. Hra Riigi-hoidja.
Wabandan ennast et julgen teile kirjudada,
aga mina arilik surelik ei sa teisiti läbi
kui pean teile oma häda kaebama.
Asi on järgimine. Sain Viljandi-Pärnu
Prefektilt karistada 60 kr. raha trahwi ehk
45 ööpäewase wangistusega selle eest et lõhku-
sin ära kaks akna ruutu. Omast kohast küll
wäike karistus! Kuid minule waesele maa-
töölisele tähendab see juba küllaltki rasket
seisukorda, nuudsel töökehwal ajal.
Sellepärast palusin Viljandi-Pärnu Prefektilt
2 kuud pikendust et saaksin end kewadel
Kaubelda talu sulaseks ning teenida ära
selle raha et siis tasuda see trahw rahas.
Tallinn, 21. aug. 1937 a.
E. A. K. Ü.
ERAHAIGLA
Tallinn, Narva mnt. 6-a.
Statsioonaarne ravi igal ajal.
Röntgeni, radiumi ja elektri kabinetid.
Vesiravila. Laboratoorium.
Telefonid: 428-80, 428-81.
August Sepp, 59 a. vana,
põeb maavähjahaigust, mis
röntgeni kiirtega kindlaks -
tehtud. Haigus on sarnasel
kujul, mis lõikuse teel ei ole
enam parandatav.
Kil-Nõmme
II. algkool.
Johannes Teder
VI. kl.
23.IV.36
Konstantiin Päts.
sai ta selle? Loomulikult oma vane-
Kust
mailt. Viibisin kord ühel tema sünni-
päeva puhuks peetaval kõnekoosholekul
ja kuulsin seal temast ning vanemaist.
Minu üllatus oli suur, kui kuulsin,
et ta vanemate nimi ei olevat mitte
Päts olnud, vaid hoopis teine nimi.
Pätsi nime olevat vanemad aga
sellepärast saanud, et nad vaestele
näljahaegadel pätsiviisi biba olid an-
nud. (Elukutselt oli Konstantiini isa siis
mölder olnud.) Ning säält olevatki see
nimi välja võrsunud.
Kes on ta aga praegu? Meie riigi
esimene kodanik ja juht - riigivanem.
(On)
Priipalu alevikku elama Salme Raieste püüdis
minuga intiim vahekorda luua kord isegi suudles