Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
sell tingimusel, et surmani oma  amma Leeno Sildi oma korteris
kohused
wallawanema ja kirjutaja töö ameti pea asjali-
kult Riigi kaitsega ühendus olewate töödega, nagu
näituseks sõja wägede, wõtmise nende tarwis hobuste
loomade ja toidu ainete wõtmise, tööliste andmise,
alamwäeliste perekondade eest hoolitsemise ja n.e.
töödega koormatud on saanud, ja  et wallamaksu
maksjate arw iga päewaga nende Isamaa kaitsja-
te ridadesse wõtmise läbi märksa wäheneb, nõnda
et wallal kõige parematahtmise juures wõimalik
pole wallawalituste ametnikudele lisa palkasid
maksta, milleks neil taielik õigus on, selle pärast
kohaliku talurahwa asjade komissari hr. paluda Walit-
walitsuselt
tsusele ette panna, et wõimalikult rutem wallawane-
mate ja kirjutajatele saaks kroonu poolt lisa tasu
(päewaraha) antud, nõnda kui teistele ametnikutele
kellede ametikohused Riigi kaitsega ühenduses on.
Punkt 5. Ettepantud Kohaliku Rahakoolide Ins-
pektori hr. järelepärimine 14 Juunist s.a. N 861
all selle üle kas wald soowib arwab Lahepera
kooliõpetajat Willem Albertid kroonu teenis-
tuse wõtmise puhul oma kohast wabastatud
olem, ehk maksab temale kooliõpetaja palka
edasi kuni tema selles teenistuses oli.
Nõukogu sellepääle waadates, et Wilhelm Albert
mitte jäädawaks kooliõpetajaks walitud ei olnud,
waid ajutiselt 1915/16 a. kooliõpetaja kohusid
täitis. Otsustas: Rahwa Koolide Inspektorile
teada anda, et wald W. Alberti leiab kroonu
ametis olekud 18915/16 a.  õppeajaga lõpetatud olema
mingisugust kohust wallal tema wasta
enam ei ole.
poolt saaks ka maksujaotamise proekt klasside
järele e kokkusäädetud ja nõuukogule läbi otsus-
tamiseks ettepantud.
Punkt XVIII Joosep Niguli palwe, et tema juures olewa Kaarel
Tehwani üles pidamise pääle saaks walla poolt mõnda
abi antud ehk teda poja hoole alla antud.
Otsustadi: Et Kaarel Tehwaniel täis töö jõuuline
poeg Joosep siin wallas elamas on kes sääduse järele
kohustud on oma isale ülespidamist andma - Nigulile
ette panna tema juures olewad Kaarel Tehwani poja
juurde toimetada.
Otsus kuulutadi Joosep Nigulile
Punkt XIX.  Nõuukogu liikme Karl Kuusiku teadaande
selle kohta, et walla nõude asjus Gustaw Lätti käest
nõdrameelse õe Liiso Lätti päranduse osa 500 rub. kohta
5mo jaosk. Rahukohtunik esialgselt selle summa walla ka-
suks wälja on mõistnud, pärast aga tõisel asja seletusel
t nõudmisel tagasi lükkunud ja walda kohustanud 25 rub.
Kohtu kulu maksma sell põhjal, et kinnistud hoolekandjal
õigus on nõdrasugust nõudmist sisse anda.
Otsustadi: Selles asjas kui Jurjewi Rahukogusse edasi kaeb-
dust tõsta, ennem seda aga wallakirjutajad A. Päs-
melid wolitada walla nimel tarwili asjakoha-
list arwamist sääduse tundjate käest pärida.-
J Pärn
Wallawanem J Kuusik
walla maksu kassa sisse tulekuga wälja minekuist katta
wõimato on ja tarwis on mõnda tõist ajutist
sissetuleku hallikad leida.
Otsustadi: Wallawalitsusele ette panna weel
kord maksu maksjatell kutsetähed wallamaksu
maksmise kohta saata ja abi nõusid tarwi-
tusele wõtta, et maksud korralukimalt sisse
tuleks, kunas ek maksjate seas tekkinud eksi
arwamisi kaasa aidata kõrwale heita.
KKuusik. Fr. Kärner.
Wallawanem: J. Kuusik
Prottokol No 23.
Allatskiwi walla peremeeste koosolek, Alatskiwi wallamajas, 12 detsembril 1905a.
Liiwi talurahwa seaduse wäljaanne 1860a §§ 297-298 põhjusek olid tänasel
päewal Alatskiwi wallawanema Joosep Kuusiku juhatusel
kokku kutsutud kõik Alatskiwi walla waku talude omanikud.
Wallawalitsus awaldas koosolekule järgmise sisuga kirja, mis
Alatskiwi mõisa omaniku herra Baron Nolckeni poolt peremeestele
teadaandmiseks on saadetud:
Balti Gubernemangude Seadus III § 2554 keeleb meile nende moisa
metsa tükkid, mes talude kaartide peale olid ja mes selle
samma seaduse pärast said ära kustutud, ära müia
ehk ära kingita. Seda woim on aga meile, et meie wõime
need moisa metsa tükkid talude omanikudele nii
kaua pruukida anda, kui meie elu aeg jookseb. Siis
meie lubame talu omanikkudele need moisa metsa tükkid
pruukida nii kaua kui mina Arwed Baron Nolcken, ja
mina, Heinrich Baron Nolcken elame. Kindlast
liite et Allatzkiwwi wals selle pärast Allatzkiwwi moisa
ja seks Walitsuse kaest tarvillik luba paluda.
Punkt XIII Alatskiwi tulekustutajate Seltsi esimehe A. Keski
palwe pääle otsustadi Lahepera kooli maja ehitusest järele
jäänud mitte tarwitatawad rehe paranduseks  palgid
Seltsi maja ehituse pääle ohwerdada.-
Punkt XIV Wallawalitsuse ettepaneku pääle otsustadi
Lahepera kooli rehe paradust ette wõtta ja järgmi-
sel koosolekul töö wälja anda, milleks tarwilikud
kuulutused wälja panna.
Punkt XV Ettepantud Kommisari Herra eeskirja põhjusel
22 Jaanuarist s.a. N 287 all nõuukogu liikme Kaarel
Kuusiku ülesandmise pääle tehtud politsei protokollid
Kaarel Käsi süüdistamise asjas Lahepera koolimaja
ehituse järele 4 palki warguse pärast.
Nõuukogu liige K. Nuusik teatas, et tema oma üles-
anned Joosep Aru rääkimise pääle on põhjenda
nud ja kui wiimane politsei kordniku ees oma ütelustest
tagasi on astunud,- wõtab ka tema oma ülesande
tagasi sest et isiklikult temal sellest asjast mingid
teated ei ole. Sellepääle Otsustadi: Et wallawaranduse
ära warastamise asi faktiliselt põhjendatud ei ole
ja ainult kuulu juttu pääle rajatud. Sellest süüdis-
tamisest walla nimel tagasi astuda ja paluda seda
asja ära lõpetada.
Punkt XVI Peatskiwi kooliõpetaja A. Kukke palwe, et
temale ära põlenud m.a. Kooli sauna asemel saaks uus ehi-
tud ja üks weike kamber otsa ehitud, kus sulane (poole-
tera mees) wõiks korterid saada
Otsustadi: Sauna ehitus ette wõtta seLl suwel ja nimelt
15 jalga pikk ja 12 jalga lai, aga sulase kamber ehitamata
jätta.-
Otsus kuulutadi kooliõpetaja A. Kukkele.
Punkt XVII Nõuukogu liige Fr. Kärner pani omalt poolt
ette kokkusäädetud wallamaksude klasside pääl jao-
tamise proekti, mille järele maksude maksjad 5 järku
tuleks arwata sisse tulekute ja muu warandusliku põhjus-
te pääl. Pääle pikema läbirääkimise otsustadi:
Selle asja otsustamine toise kordse koosoleku otsustamise
alla jätta ja soowitada et ilma maata nõuukogu liikmete
mise eest on nõudnud ja üleüldse tema juu-
rde mitte soowitav ei ole August Nukkad üles kas-
watamiseks jätta, teda walda toimetada ja
Emma Simsoni hoole alla wallawaeste majasse
kaswatada anda, kellele kuus neli rub tasu
maksa. Selle aja eest, mis Jüri Mikk last oma
juures on pidanud temale walla poolt neli rub.
kuus tasu maksta. - Emma Simson oli rahul
selle tasu eest waest last August Nukkad
oma juurde wõtta, sellele tarwilik ülespidamine
ja riided anda.
Jüri Mikku palwe temale L ära surnud Liisa
Mikku matuse kulud 15 rub 71 kop. ära tasuda
ligi pandud arwe järele.
Ühelhäälel otsustadi: et Liisa Nukka walla
waeste nimekirjas pole seisnud ja temal mõnda
warandust järele jäänud, Jüri Mikki palwed
tähele panemata jätta.
Wallawalitsuse ettepanek ära otsustada kes nimelt
linna saab sõitma waest last August Nukkad r
ära tooma walda.
Otsustadi: nõukogu liikme Eduard Paapsi
hooleks jätta waest last Aug. Nukkad linnast
oma walda tooma ja temale selle eest 2 r 50 k.
tasu maksta. Paapsi hooleks jääb ka kui tar-
wilik peaks olema, walla kulul waeselapsele
riided muretseda, kelledega wõib maale sõita.
Samuel Lasti palwe pääle otsustadi temale
linnasõidu eest August Nukka pärast
1 rub tasu anda. -
Rahwakoolide Inspektori hr. kiri 9 augustist
s a N 1081 all ära otsustada, kas wald ar-
wab tarwilikuks walla algkoolide juurde waes-
te laste jaoks elamise jaoks ühiselu ruumi sisse
sääda ja kui suure summa selleks annetab, mill
korra Romanowi komitee omalt poolt abi saab
Protokoll N 22
Alatskiwi nõukogu koosolekul, 8 Detsembril 1905a
Alatskiwi wallas on üleüldse 16 nõukogu liiged, nendest
tänasel päewal ilmunud 12, selle pärast tuleb koosolek
otsuse wõimuliseks arwata. Koosolekud juhtas wallawa-
nem Joosep Kuusik.
Otsustamise alla tuliwad järgmised küsimused.
Punkt 1. Wallawaestemaja ülewaataja Madis Andersoni
palwe, et waestemaja uksed saaks wildiga ära löödud,
sest et külma ei pea ja ruumid ära rõsistawad.
Otsustadi: Madis Andersoni palkada waestemaja
uksed wildiga ära lööma ja selle töö eest temale 1 rubl.
tasu maksa. Wilti ja naelad saabad walla poolt.
Punkt 2. Wallawaestemaja ülewaataja M. Andersoni palwe, et
waestemaja kütmiseks saaks walla poolt puid juurde
lubatud, sest et ennem 9 sülda liiga wähe on.
Otsustadi: Waestemaja kütti pääle 6 sülda puid aastas
juurde osto lubada, - üleüldse 15 sülda.
Punkt 3. Kawastu wallaliikme Mihkel Aderi palwe, et
teda Alatskiwi walla liikmeks wastu saaks wõetud.
Otsustadi: Mihkel Aderi Alatskiwi wallaliikmeks
wastu wõtta.
Punkt 4. Danieel Leppiku palwe, et teda temale seemne
wilja raha wõla maksmine tulewa aasta pääle saaks
edasi jäetud. Otsustadi: Leppiku palwed tähele panemata,
Punkt 5. Johannes ja Kaarel Wirkhauseni palwe, et 33r. 19k.
wilja seemne wõlga tõise aasta pääle maksta jäetakse halwa
saagi pärast. Ostustadi: Et Kaarel Wirkhausen tegewas tee-
nistuses oli ja haiguse pärast kodu sai lastud, siis tema pool wõlga
edasi jätta, aga Johannes Wirkhauseni kohustada oma pool
wõlga kinni maksma.
Punkt 6. Wõrru linna kodaniku Mihei Botscharowi,
Andrei Zakuhini, Abram Zakuhini, Paide v linna koda-
nikkude Feoktist Botscherowi, Sergei Kusnezowi, Tartu
linna kodaniku Frofim Remetsi ja Wiljandi linna kodaniku
Mihail Orlowi palwe, et neid Alatskiwi walla liikme-
teks wastu saaks wõetud, kus neil alatine elukoht
on ja omad majad. Otsustadi: Neid Alatskiwi walda
Punkt 11. Rakwere kr. 4 jaosk. Noorema Abilise teadaandmine
27. dets. 1905 a. N 1194 selle kohta, et Jakob Ellisaar ei soowi
oma wõlg maksu 2 r. 31 k. ära maksa.
Otsustadi: Wallawalitsust kohustada Ellisaard oma
walda tööle nõuda.
Punkt 12. Wallawaltsuse ettepanek, et rahw walla rahwas tungi-
wad soowi on awaldanud wallamaksu ja ära jaotada üleüldis-
tel põhjustel, nagu näituseks: töö-jõu, wanaduse, sissetu-
leku, liikuwa waranduse suuruse j.n.e. järele, selle pärast
palub otsust teha mill kombel nimelt käesolewal aas-
tal nõuukogu arwab wõimalikuks maksusid ära
jagada. Häälte enamusega Otsustadi: Et sissetuleku
järele maksu jagamine pikemad aega tarwitab, sest
et Kubermangu Walitsuse Ukaasi järele 24. Märtsist 1903 a.
N 499 iga maksjale on kohustud ennem teada andma
missugusse klassi tema arwatud on saanud, kus juures
igal ühel edasi kaebamise õigus jääb ning selle seletuse
pääle mõned kuud ära kuluwad, nõnda kauaks aga
jääks tänawu aasta Wallawalitsuse majanduslik
toimetus seisma, arwab nõuukogu tarwilikuks täna-
wu aasta wallamaksud weel wana wiisi järele ära
jagada ja seks aegsalt sammusid teha, et uus maksu
jagamise wiis tulewast aastast saaks sisse säädetud
kui mitte Walitsuse poolt siis mõnd tõist muudatust
ette ei tule.
Punkt 13. Alatskiwi walla wastastiku tulekahju õnnetustel
Awitamise Seltsi juhataja Joosep Paapu palwe, et
nõuukogu wallakassast ühe pritsi muretsemise pääle
raha lubaks, sest et selts oma kuluga paar pritsi
on muretsenud, kunas weel hädast kahte oleks m r
rahwarikka kohtadesse wälja kaitseks sisse sääda
Otsustadi: Seda palwed põhjendatud leides ja et Alats-
kiwi walda hädasti küll pritsisi juurde muret-
seda on waja, kuna selleks tarwilik rahasumma
puudub,- paluda et Talurahwa Kommissaari
Herra walla passi kassast selleks otstarbeks
300 rub. lubaks.-
Punkt 14. Miina Pärna palwe pääle, et tema 14 a. poeg
August wigase terwise pärast wallamaksust wabastatakse
Protokoll N 7
Alatskiwi nõukogu koosolekul, 16 Juunil 1916 a.
Alatskiwi wallas on üleüldse 15 nõukogu liiged, nen-
dest tänasel päewal ilmunud 10, sellepärast koosolek
tuleb otsustuswõimeliseks tunnistada.
Koosolekud juhatas wallawanem Joh. Ert.
Koosolek algas 1/2 5 p.l. ja kestis kella 8 õhtuni
Otsustamisel olid järgmised küsimused
Punkt 1. Wallawaese Joosep Kaarel Roni palwe pääle otsus-
tadi temale ajutiselt 1916 a pääle 2 r. 50 k. abi
juurde anda.
Punkt 2. Natalja Kusnetsowi palwe temale laste
ülespidamise pääle walla abi anda, et mees
on ära surnud ja t 4 alaealist last järele
jäänud, kellede juurest ei ole wõimalik tööle
minna. Otsustadi: Natalja Kusnetsowile aastas
10 rub. walla poolt abi anda.
Natalja Kusnetsowa oli otsusega rahul.
Punkt 3. Ettepanek kohaliku Talurahwa asjade Komis-
sari kirjalik järele pärimine, mill põhjal nõukogu
ot oma otsuse läbi 14 aprillist s.a. 15 p. III politsei
säädlemist Kusma Soroki oma walda elama paiguta
mise kohta ümber on muutnud ja temale luba annud
Narwa tagasi minna. Ühel häälel otsustadi: Komissari
hr. teadustada, et nõukogu otsus Kusma Soroki kohta
on sell asjaolekul tehtud, et tema passi kadumise pärast
politsei poolt oma walda oli saadetud, siin aga temal
ühtegi sugulast ei ole, kelle juures oleks wõinud
elama asuda, põllutööd ei tunne ja tungiwad soowi
awaldas oma j ema juurde Narwa tagasi minna;
kuna selle mitte täidesaatmiseks wallal wõimata
oli mõnda abinõu tarwitada, sest teda wangistada
oleks sääduse wastane tegu olnud.
Punkt 4. Wallawanema Joh. Erti ja wallakirjutaja
A. Päsmeli palwe nendele palgalisa määrata, et
sõjaoludel nende töö kahewõrra on suurenenud
elu ülespidamise mitmekorra kallimaks läinud
ja neil wõimata on endise tasu palga eest oma
ametid pidada. Nõukogu sellepääle waadates
kaupa tegema wolitada nõukogu liikmeid
Kaarel Priksi ja Alexander Brinkfeldti.
XIV.
Wallawalitsuse ettepanek walla waeste maja
kaewu ära parandada lasta.
Ühel häälel otsustadi: Wallawanema Joh. Erti
enese hooleks jätta kaewu ära parandada
lasta ja nimelt 2 jala sügawuseni ära
puhastada ja lampkast põhjaga sisse
panna, ülemisse otsa uus raamistik
lüüa ja selle töö eest wallakassast
maksta wiis rub.
Wallamaja raud ahjude kütmise pääle otsus-
tadi 10 sülda 3/4 ars. kasepuid osta ja nõu-
kogu liikmete Priksi ja Brikfeldti hooleks
jätta nende hindasid mõisa walit-
suse käest järele pärida.
XVI.
Kaarel Kinki palwe temale enne töölõpetamist
wallamaja juures töörahast 200 rub. wälja
anda m. Otsustadi: Et Kink suuremalt
jaolt töö walmis on teinud wõimalikuks ar-
wata temale 150 rub töörahast wälja maksta.
XVII.
Wallawanema ettepanek walla käskjala köögiruu-
mi katust ära parandada nõnda, et wahe
kohast wihma wesi läbi ei jookseks.
Ühel häälel otsustadi: seda tööd ära
teha lasta wallakäskjala Alexander
Simsonil, kellel tasu maksta pääle
töö wastu wõtmist.
XVIII.
Wallawanema ettepanek eestuba ära lupjata
lasta. Otsustadi: seda tööd wallawa-
nema hooleks ära teha lasta.
andma. Otsustadi ühel häälel, et Alatskiwi
wallas kooliealisi waesid lapsi olemas ei ole
ja pooled waesed palsed saawad oma wanemate juures peetud.
sellepärast ka ühis nende jaoks ühiselude ruu-
mide sisseseadmist koolide juures mitte tarwi-
likuks arwata.
Joosep Aidi palwe ära surnud walla waese
Liiso Aidist järele jäänud 15 a. tumma tütre
Annale walla poolt abi raha määrata.
Otsustadi:  Anna Aidile ennem tema emale
lubatud abiraha 3 rub. kuus anda 1914 a.
a eest aga wälja wõtmata summa poole aasta
eest 18 rub.- Otsus kuulutadi Joosep Aidil.
Naelawere koolimaade rentniku Joosep Tubina
palwe, temale II poole 1914/15 a. maade
rendi summa 75 rub maksmist edasi jätta
et põua läbi wilja pole saanud ja kuskilt
raha saada ei ole.
Ühel häälel otsustadi: Joosep Tubina üles anded
põhjendatud leides olema, temale rendi maksmist
75 rub. mis 1 Oktobril s.a. oli kohustatud maksma
edasi jätta kuni 1 Aprillini 1915 a. Otsus kuuluta-
tud Joosep Tubinale.
Johanes Erti palwe temale walla waiste majas
lastud ära teha parandus tööde eest ühes oste-
tud materjaliga 16 rub. kinni maksta. Pääle
seda kui tehtud tööd said ülewaadatud.
ühel häälel Otsustadi: Tööd wastu wõtta
ja temale walla poolt 16 rub. kinni maks-
Johanes Erti palwe pääle lubati temale
1 sülla juurde vedu eest Peatskiwi
kooli juurde üks rub. 50 k. tasu.
Wallawalitsuse ettepaneku pääle ühel hää-
lel otsustadi: walla hoonede tarwis
kohaliku õpetaja käest puud ära osta ja
P. IX. Etteloetud Rahwakoolide Inspektori Herra wastus nõuu-
kogu otsuse pääle 15 Januarist s.a. N 6. p. 13. all. Naelawere kooli-
õpetaja Elias Kooki ametisse jätmise kohta. Otsustadi:
seda teadawaks wõtta.
Punkt X.  Wallawalitsusele ettepanek, et wallaliige Jaan
Peetri p Leego on palwed awaldanud wallawalitsusest wa-
bastamise kohta sõjas saadud haawade pärast. Kreis
tohtri tunnistuse järele 24 Januarist s. a.  N 112 all nim
Lego on küll tööjõuetuks arwatud.
Otsustadi: Et nõuukogu teadmise järele Jaan Leego
täitsa põllutööd teeb ja wähest wallamaksu wõib
sissetulekust iga tahes ära tasuda - sell põhjusel Leegod
mitte wabastada ja otsus temale teada anda.
Punkt XI. Wallawalitsuse ettepanek, et Mihkel Jaani p. Alla
on palwed awaldanud wallamaksudest wabastmise kohta
wigase terwise pärast. Kreis tohtri tunnistuse järele
27 Januarist 1907 N 135 on Alla toesti rinnahaigu-
se pärast tööjõuetuks arwatud.
Otsustadi: Mihkel Allad wallamaksudest wabas-
tada.-, mille kohta temale teada anda.
Punkt XII Alatskiwi tulekustutajate seltsi esimees A. Kesk
andis palwe selle kohta, et ennem tulekustutamise seltsi riis-
tad ja inwentar on saanud Alatskiwi mõisas ruumides halal hoitud
nüüd aga mõisa omaniku tahtmisel on selts pidanud omad
kustutamise riistad ja inwentari säält ära tooma, et aga
seltsil oma hooned olemas ei olnud - on sunnitud mööda walda
ühe ehk toise juurde seltsi inwentari laiali laotama. - Et aga
see mitte seltsi tegewusele soowitav ei ole on selts tarwilikuks ar-
wanud üht pritsimaja seltsimaja ülesse ehitada, et omale jääda
wad warjupaika muretseda. Selleks paneb selts lootust kohaliku
elanikute annete pääle, kellel seltsist tulu on ja loodab, et nõuu-
kogu kõigi walla nimel nõnda kui see linnades ja mujal walda-
des sündinud ja seltsi normal põhjus kirjas § 10mas otsekohe lubatud
on walla summadest ohwerdaks selle hea ette wõtte pääle.
Ül Otsustadi: Alatskiwi tulekustutajate Seltsi heatege-
wust walla elanikutele tähelepannes walla poolt
seltsi põhikirja § 10 põhjal seltsi maja ehituse pääle
(1000) tuhat rubla ohwerdada walla päralt olewast
ilma tagasi maksuta
passi kassast kelle praegune suurus 3710 rub. wälja teeb.
walla passi kassast ilm tagasi maksuta pruuki on
lubatud. Otsustadi: seda tähele teda tööd ette-
Punkt 17. Tartu Kreis wäe teenistuse Kommisjoni kiri
24 Now. s.a. N 4340 Rakwere linna kodaniku
Mihail Semonow Frolowi waranduse ja pere-
konna seisuse teatede kohta.
Otustadi: Kreis wäeteenistuse Kommisjonile teadustada,
et Mihail Frolowil ühtegid oma warandust olemas
Alatskiwi wallas ei ole, ja et temal ühtegid sugulast
olemas ei ole, kes sääduse järele kohustud on teda
ülewal pidama. Mihail Frolow esi on poismees
ja perekonda temal olemas ei ole.
Punkt 18. Alatskiwi wallaliikme Johanes Linnose
palwe, et temale pass saaks wälja antud.
Otsustadi: Et Johan Linnase naesele walla poolt
käesolewa aasta eest 12 ub. abiraha on saanud
walla poolt antud, ja et Joh. Linnas kohustud on
kas oma neast lastega esi ülewal pidama, wõi
abiraha kinni maksm, siis tema palwed täit-
mata jätta, kunniks 12 rub. abiraha ära
tasub wallale.
Punkt 19. Wallawanema teadaandmine selle kohta, et
Alatskiwi mõisa herra Baron Nolcken on lubanud
wallale endist wiisi walla puud iga aasta kinkida,
koolimaad ilm tasuta wallale pruuki, ning walla
hoonete paranduste ehk ehituste juurde tarwis mine-
wad ehitus materjali anda, ses lootuses, et walla
rahwa ja mõisa herra wahel endine sõbralik olek
saaks tulewikus walitsema.
Otsustadi: Alatskiwi mõisa herra Baron Nolcke-
ni kingitust tänuga wastu wõtta ja Alats-
w kiwi walla nimel südamliku tänu awaldada.
Punkt 20. Wallawalitsuse ettepanek, et wiimsel ajal
segaste juht mõttede mõjul
wallamaksu maksjad tõrjuwad oma walla maksusid
käes olewa aasta eest ära tasuda. maksma ja et
wallaametnikutel suure hulga maksu wõlgnikkude pärast
pole wõimalik nõnda palju kokku koguda, kui jookswad
walla wäljaminekud tarwitawad, nõnda et
Otsustadi: August Pärna 1906 a. wallamaksust wa-
bastada.
Punkt 15. Miina Kooki Aroni naese palwe, et temale
mehe matmise kuludeks 7 rub. tasu lubataks.
Otsustadi: Miina Kookile 7 rub. matmise kulu luba-
Punkt 16. Joosep Rattasseppa palwe pääle otsustadi: tema
poja 1905 a. wõlg walla maks 4 r. 31 k. haiguse pärast
nõudmata jätta.
Punkt 17. Samuel Kuusiku palwepääle otsustadi:
Jakob Tikku Joosepi p. aastas 8 rub. abi raha
Punkt 18. Wallawalitsuse kogukonna seaduse §17 wäljaanne 1866 a.
põhjusel pani nõukogule ette läbiwaatamiseks ja kinnitamiseks
waeste nimekirja 1906 a. peale iga ühe waese waranduse ja perekonna
seisu teatega. Mõned walla waesed olid isiklikult nõuukogu ette
ilmunud oma palwid awaldama. - Peale selle kui siia ilmunud
walla waeste palwed ükiskult nõuukogu poolt said üle kuulatud
otsustati: 1906 a. waeste nimekirja järgmiselt ja abi suurust
kinnitada.
Rukkid
Karn.
Kar.
Rbl.
Kop.
Mari Misna Adami n.
Mai Tewahi
Leno Roots
Kadri Jürgenson
Joosep Kübar
Kadri Saar
Abram Paap
Ann Roots
Mai Saar
Kadri Ots
Abram Rattasepp
Feodor Persidsky
Miina Räni
Leno Lok
Liisa Poska
Liine Wilip
Punkt 12. Wallawalitsuse ettepanek selle kohta, et eahwa
koosolek on tarwiliseks arwanud praeguste üleriikliste
segaduste ajaks Alatskiwi walda oma kaitse wäge
sisse sääda, kell wõimalus oleks, kui tarwis peaks
tulema, Alatskiwi walla elanikke ja nende wara
kaitsta rööwsalkade eest, kes oma tegewust juba
Tartu maakonas mõnes kohas on awaldanud.
Ühel haalel Otsustadi: Praeguse üleriiklise segaduse
tõttu oma kaitse wäe asutamise Alatskiwi walda
wäga tarwilikuks arwata ja seks otstarbeks
100 püssi muretseda walla kulul, ja Talurahwa
asjade Kommissaarile palwed ette panna j kaitse
riistade ostmise pääle walla passi kasssast tar-
wilik summa ilm tagasi maksmata wõtta. Selle
otsuse täide saatmine aga wallawalitsuse hooleks jätta.
Punkt 13. Wallawanema J. Kuusiku palwe pääle otsus
tadi: temale Tartu linna sõidu eest omakaitse
sissesäädmise asjas 2 rub. tasu lubada.
Punkt 14. Ettepantud 1se jaoskonna Talurahwa asjade Kom-
missaari hr. eeskiri 19 oktoobrist s.a. N 3874 ühes Jegor Kalewi
palwekirjaga, et teda walla maksust saaks wabastatud, wiga-
se terwise pärast.
Otsustadi: Et Pskowogradsky wallawalitsuse teada-
andmisest 23 Now. s.a. N 1973. wälja paistub, et
Jegor Kalew maade pääl pooleteramees on ja selle
pärast arwata oma warandust on ja töö jõuulik
saab olema, ning et kroonu teenistusest wabasta-
mine weel täieliku töö jõuetust ei tunnista, sell
põhjal tema palwe täitmata jätta.
Punkt 15. Etteloetud Ise jaosk. Talurahwa asjade Kommis-
sari teadaamdine 19 Now. s.a. N 4336 selle kohta, et Alats-
kiwi nõuukogu palwe posti tallituse sisse säädmise üle
16 ab Auguste s.a. tema poolt Riia Posti ja Telegrahwi
jaoskonna Ülemale sissesaadetud saanud, aga wastus weel
tulemata on. Otsustadi: paluda Kommissaari, et selle asja
J pärast wõimalikult pea wastust antaks.
Punkt 16. Etteloetud Ise jaosk. Talurahwa asjade Kom-
missari eeskiri 19 Now. N 4337 selle üle, et nõuukogu
otsuse järele 300 rub. arhiwi ruumi ehitamise otstarbeks
truuiste saab kaitsma. Tartus 6 Decembril 1906. Meie
armsa Keisri nimme paewal.
Selle pääle peremeeste kogu ühel häälel otsustas: Alatskiwi
fideikommisjoni mõisa pidajatele herra Arwed Baron Nolckenile
ja Heinrich Baron Nolckenile Alatskiwi talu omanikutele
tehtud kingituse eest südamliku tänu awaldada, kindlas
lootuses, et wiimasel ajal wallarahwa sees tõusnud ärewuse saab
ära kaduma ja endine sõbralok olek walla rahwa ja mõisa
herra wahel walitsema. Isiklikult tänu awaldama walida
walla peremehi: walla wanemad Joosep Kuusikud, Samuel Krimmi,
Abram Keski, Mihkel Kübarseppa, Jakob Leppikud, Kustaw
Kooki ja Kaarel Paapu.
Wallawanema abid: K. Pärn
A. Hallik A. Polli
Protokoll N. 24. 1.
Alatskiwi nõuukogu koosolekul, 12 Januaril 1906.
Alatskiwi wallas on üleeilase 16 nõuukogu liiged, nen-
dest tänasel päewal ilmunud 12., selle pärast tuleb koos-
olek otsuse wõimulikuks arwata. Koosolek halgas kell
1 p.l. ja lõppes kell 12 õhtu.
Koosolekud juhatas wallawanem Joosep Kuusik.
Otsustamise alla tuliwad järgmised küsimused:
Punkt 1.Joosep Kokka, Jakob Saae, Johanes Klaasi, Jaan
Indu, Gust. Simsoni, Jakob Rootsi Abr. p., Abr. Rääbise
Joosep Rääbise, Alex. Bergmanni ja Kaarel Wiilipu palwe
et nende wilja laenu wiljas maksmine saaks tõise
aasta pääle ette edasi jäetud halwa wiljasagi pärast.
Otsustadi: Et tana mööda läinud sügisel tõelikult halb
wähene wilja saak oli ja selle pärast palujatel wõimalik
pole oma wilja aita wõlgasid ära tasuda, siis nende
wõlad üheks aastaks edasi jätta ja nimelt Joosep Kok-
kal 2 ts. 6 karn. rukkid, Jakob Saarel 2 ts. 6 k. rukkid, Jo-
hannes Klaasil 1 ts. 36½ k. rukkid, Jaan Indul 2 ts. 6 k. rukkid,
G. Simsonil 1 ts. 36½ k. kaeru, Jakob Rootsil 1 ts. 3 k. otre, Abram
Rääbisel 1 ts. 3 k. ruk. Joosep Rääbisel 15 karn. rukkid, Alex. Berg-
mannil 1 ts. 3 k. ruk. 44½ k. otre, Kaarel Wiilipul 33½ k. rukk. Kusta
Kuusikul 2 ts. 6 k. otre. - S. Johansonil 1 ts. rukkid.
peab. - siis wallawalitsusele ette panna Kaarel Arol järgmiseks
nõuukogu koosoleku päewaks ette kutsu sellest asjast aru
andma. - Otsus kuulutud Leeno Sildile.
Punkt VI. Ettepantud Friedrich Kärneri kaebduse kiri Ise
jaosk. Talurahwa asjade Kommissari Herrale Kadri Otsa
ülespidmise ja hoolekandmise tasu maksu kohta, mille
järele nõuab 4 rub. kuus.- Otsustadi: Et endise otsus-
te põhjal Fr. Karnerile hoole kandmise eest aastas 6 rub.
tasu on lubatud ja Kadri Otsale ülespidamise pääle
iseäralikult 5 rub. rahaga. 2 waka wilja on määratud
missugust abi nõuukogu täielikuks leiab olema
sell põhjusel tema palwel, nõnda kui 4 Januaril 1907
täitmata jätta.
Fridrich Kärner awaldas oma mitterahulolemist selle
otsusega.
Punkt VII Etteloetud Ise jaosk. Talurahwa Asjade Kommi-
sari Herra teadaandmine 5 Webruarist 1907 a N497 all
selle kohta, et Jakob Alla kaest wõlg maksu sissenõud-
mise wastu temale ühtegid ei olla kui seks waranduse seisu-
kord lubab. Otsustadi: Wallawalitsusele ette panna sää-
delda et Jakob Alla käest wõlg walla maksud
wiibimata saaksid sisse nõutud.
Punkt VIII Ettepantud Ise jaosk. Talurahwa asjade Komissari
Herra eeskiri 15 Januarist s.a N 160 nõdra meelse Gus-
taw Põdra ülespidamise tasu määramise kohta Kaarel
Kiisale, ehk temale korteri teise korteri muretsemise
kohta. (Otsustadi: Et Kaarel) Wallawanem teatas
et G. Põder Kreistohtri tunnistuse järele ikka nõdra-
meeleliseks on tunnistatud. Otsustadi: Et Kaarel Kiisk
nõdrameelse G. Põdra üles pidamise eest liig kõrged tasu
nõuab, kuna nõuukogu liige Kaarel Kuusik on lubanud
teda oma juurde korteri ja üles pidamise pääle võtta t
wähema tasu s.o. 5 rubla kuu eest - siis wallawalitsusele ette panna
teo G. Põderid Kaarel Kiisa juurest Kuusiku juurde
korteri toimetada ja w Kiisal ära keelata meest oma
juurde võtmast.
Kaarel Kuusik oli walmis iga tahes selle tasu eest Gustaw Põdra
oma juurde wõtma.
Punkt 2. Jaan Indu ja Kusta Tubina palwe, et nende wilja
kapitali wõlad saaks ühe aasta pääle edasi jõetud
sest neil waese aja tõttu pole wõimalik nüüd ära maksa.
Otsustadi: Jaan Indul 24 r. 89 k. ja Kusta Tubinal
28 r. 82 k. wilja kapitali wõla maksmist ühe aasta
pääle edasi jätta, sell tingimisel, et nemad määratud
% edasim maksawad.
Johanes
Punkt 3. Kusta Tubina ja Abram Moori palwe, et neie taga-
warawäeliste linna wdu eest walla poolt tasu antaks,
sest et nende nimed üleüldises nimekirjas ei olla ja praegu-
ne wallawalitsus sell põhjal tasu wälja ei maksa. Otsustadi:
et palujad omal ajal pole wallawalitusele oma küü-
tide kohta üles annud, mille läbi kroonu tasu neil saa-
mata jäi, siis ne sel põhjal nende palweid täitmata
jätta.
Punkt 4. Wallawalitsus pani ette, et tänaseks päewaks on
Kokkora wallawanem ühes nõuukogu liikmetega kutsutud
ühendatud nõuukogu koosolekule walla kohtu 1906. a.
arwed ülespidamise arwed öra otsustama, aga et
ühtegi ilmunud pole ja Kokkora walla maksjate arw tead-
mata on - jääb selle maksu jagamine edasi.
Otsustadi: Wallawalitsusele ette panna weel kord Kokkora
walla nõuukogu 19 Januariks ühendatud nõuukogule
kokku kutsu.
Punkt 5. Etteloetud Liiwi Kuerneri hra eeskiri 4 januarist 1906 a.
N 2. selle kohta, et walla wilja kapitali protsenti paberid
ja sula raha peab kolme päewa jooksul Hoiu-kassasse
hoida antud saama.
Otsustadi: Wallawanemale ette panna seda nõudmist
täita, kuid soowitaw oleks, et puhas raha
saaks protsenti paberiteks ümber wahetud, et
% kannaks.
Punkt 6. Wallawalituse ettepanek selle kohta, et endiste
aastade järele saaks ära määratid wilja kapitali
% summa, mida käesolewal aastal wõiks waeste
üles pidamise pääle ära pruukida. Wilja kapi-
talist on saada 1906 a. %si 667 rub. ja waeste kas-
sa kapitalist 72 rub. 88 kop.
Otsustadi: Wallawaeste ülespidamise pääle 1906 a.
Wallawalitsuse teada anne, et kohalikutes ajalehtedes
kuu wälja pantud kuulutuste pääle pole ühte-
gid kooliõpetaja kandidaati ilmunud.
Ühel häälel Otsustadi: Et kahekordse kuu-
lutamise pääle ühtegid koh Hapsipa kooli
õpetaja koha soovijad pole ilmunud see tähen
dab, et praegusel ajal üleüldine puudus neil
olemas on paljude endiste kooliõpetajate soja-
teenistusse wõtmise läbi, sellepärast Hapsi-
pää kool kunni sõja lõpuks seisma jätta ja
Peatskiwi kool kunniks kooliõpetaja Weski-
metsa sõjawäe teenistusest tagasi tulekuni, Peats-
ja Hapsipa
kiwi kooli laste wanematele ettepanna seniks
oma lapsi tõistesse walla päralt olewatesse
koolidesse mahutada.
Mitmete nõukogu liikmete ettepanek otsustamise alla
wõtta, et wo Alatskiwi wallapiirkonnas ole-
wad Nina külas trahter ja Kallaste külas õlle
ladu, kui kahjulikud kohaliku elanikutele asutused
saaks Riigi Walitsuse poolt jäädavalt
kinni pandud. Ühel häälel otsustadi: Tunnis-
tada Nina küla trahteri ja Kallaste küla õllepoodi
ära kaotamist wäga soowistawaks ümbruskonna
elanikute hea käekäigu pärast ja wallawalit-
susele ettepanna Ülemuselt luba paluda
wallatäiskogu selle asja pärast lõpulikuks
otsustamiseks kokku kutsu.
Nõukogu liige Samuel Läst teatas, et tema
waese lapse August Nukka pärast Jurjewi
linnas on ära sõitnud, kuid pole teda saanud
ära tuua, et onu Jüri Mikk on lubanud enda
kaswatada jätta, kui wald rahul on 8 rub.
kuus kaswatuse raha maksma - August Nuk-
ka on jalgust wigane ja ei saa hästi käia.
Ühel häälel otsustadi: Et Jüri Mikk liig kõr-
ged tasu waese lapse Aug. nukka ülespida-
Punkt 7. Friedrich Kärneri palwe, et tem tema poolt telli-
tud wallamajasse kooeolekute tarwis kõne tooli eest 2 rub.
Kaarel Käsile kinni saaks maksetud. Kõne tooli tarwis läi-
nud puu materjali Kärner on omalt ilma tasuta annud.
Otsustadi: Kaarel Käsile kõne tooli tegemise eest kaks
rub. tasu kinni maksa.
Punkt 8. Kaarel Pärna ja Joosep Prangeli palwe et neile
ära surnud Alatskiwi wallaliikme Kaarel Jõe surnukeha
Tartu linna wiimise eest 8 rub. tasu walla poolt makse-
taks. Otsustadi: Kaarel Pärnale ja joosel Pranglile neli
rub.  tasu maksa aga wallawalitsusele kohuseks teha
seda kulu ära surnud Kaarel Jõgi warandusest sisse
nõuda.
Punkt 9. Mitmete Alatskiwi walla maapidajate palwe
et neile halwa põllu saagi tõttu saaks walla wilja aida
wõlg maks tõise aasta pääle edasi jäetud ja nimelt:
Kaarel Brinkfeldti 1 ts. rukkid, Kaarel Jakobi p. Kook 1 ts. ruk-
kid, 1 ts. otre ja 1 ts. kaeru; Kaarel Kuslapuu 2 ts. rukkid, Kaarel
Klaas 2 ts. rukkid, Kaarel Must 2 ts. rukkud, Jakob Roots 2 ts.
rukkid, Kaarel Kalew 1 ts. rukkid, Mart Willa 1 ts. rukkid.
oli ja ülewal pool nimetud wõlgnikkudel raskuseks on oma
wilja wõlga ära tasuda, siis maksmine neile ühe aas-
ta pääle edasi jätta, sell tingimisel et wõlgu jäänud
wili kewade uute laenude wäljaandmisel tal arwesse
saab wõetud.
Punkt 10. Naelawere kooli õpetaja Elias Kooki palwe, et
temale walla poolt saaks ära tasutud Maelawere kooli
ruumide tapetseerimise töö ka materjai eest ja
nimelt 12 rub. Otsustadi: Kooliõpetaja Elias Kookile
selle töö ja materjali eest kümme (10) rub. tasu
maksa.
Punkt 11. Kaarel Musti palwe, et wald temale abu annaks
sell põhjul, et üks poeg sõjas haawatud on saanud
ja tõine õnnetunud surma, endal aga wõimalik
pole wigase terwise pärast end ülewel pidada
Otsustadi: Selle pääle põhjendades, et Musti pojal pool talu
kohta on, ja et Must weel tääjõuline on, tema pal-
wed tahele täitmata jätta.
pärrisherra kõik jälle omma kätte sama.- Mitto meie
hulgast ellab weel, kes sedda kerged tööd, ja suurt palka
näggi, mis nemmad selle töö läbbi said, sest kolman-
damal aastal olli heina müümisse läbbi se töö rohkeste
maksetud, ja nende teiste aastatte heina saak olli sel-
ge kassu.
Mitto neist kallameestest ei puhhastanud ühtegi,
teised agga nattuke, mõnne wakkama, agga mõnni
puhhastas ka 100 ehk 150 wakkamaad isse, ehk ostis
ka jault teiste käest. -
Agga kui se aeg ümber olli, ja nemmad 1840-
piddid Grahwiherrale need heinamaad taggasi andma,
siis Grahwiherra ei saand omma armo eest muud,
kui tülli ja pahhantust, sest need, kelle käes kõige
suremad heinamaad ollid, ja kellel keige surem kas-
su olli olnud, need kaebasid kõigi kohtudes ja wiimaks
Gindralguberneri jures, agga iggal poolel jäiwad
süüallused._
Siiski, et nemmad kül pahhantust teggid, jättis Grahwi-
herra armu polest nende kolme külla kallameestele weel
kümne aasta peäle (1840-1850) see surem jaggo neist
samma heinamaatest oddawa rendi eest, nenda et se
rent mitte kümnes jaggo sest aastasse heina-hinnast
teggi, ja ta seadis sedda nenda, et igga maija perremehhe
peale kümme wakkamaad, se on 3 1/3 Dessätini tulli,
üks kõik kas temma olli enne puhhastanud ehk mitte._
Et nüüd küll need wõõrad innimessed teist korda meie
herra käest suurt kasso said, ja meile Grahwi herra
omma tallomeestel heina puudust olli, siiski meie
sest ei teinud juttugi, et Grahwiherral õigus olli omma
maaga tehha, mis ta tahtis._
Kui nüüd Grahwiherra äkkiselt Saksamale reisis,
siis ta andis jälle kümne aasta peäle, senni kui
1860, aastani, need sammad heinamaad nende kalla-
meestele selle samma oddawa rendi eest._
Kui Grahwiherra olleks kolmekümne nelja aasta
eest sedda maatükki metsa alla kinni pannud, siis
se nüüd olleks 50 ehk 60 000 Rubla wäärt olnud ilma
kulluta; ja mis tänno Grahwiherra on selle eest sanud
nende wõõra innimeste käest?
Muud ühtegi, kui tülli ja kaebtust, kohtutes, Ministre
jures, Senatis ja Keisriherra jures. Ja peäle sedda
on need kallid heinamaad holetusse läbbi ärranarritud,
nenda et nüüd ei olle õiged heinamaad egga ka mets,
ja herral jälle saab suur kullo ollema neid puhhastada.-
Need linna-innimessed on kallamehhed ja antwer-
gid, agga mitte põllo mehhed, ei moista isse õigel wisil
heina niita, ja ei olle ka sel ajal koddu, wait on müiri-
seppa kiwwiteggia ja plotnikku - töö peäl wäljas, selle-
pärrast heinamaad lähwad nurja, aasta aastalt ikka
ennam.
Keige selle tülli, kahju ja pahhantusse järrele herra
ommetigi ikka weel annab igga aastas sure tükki heina-
maad neile linna innimestele, kellel põldo ei olle, egga
heinamaad tarwis ei olle, nisammuti kui teistel ant-
wergitel linnas. -
Kassepä- Sure - ja weikesse Kolkja küllas tulleb
ülleültse igga kallamehhe ja antwergi peäle 600 □ sülda
aijamaad, ja ennamb neile anda ei woi, sellepärrast et ennamb
kõlblikko maad liggidal ei olle. Kuesadda □ sülla ehk
1/4 Dessätini arrimisse tarbeks töölojust waja ei ollegi,
ja nisuggune lappike lojust ei toida.
Agga kui need innimessed labbidaga omma matükki
ei wiitsi arrida kui teised linna rahwas, siis nemmad
sawad ka iggal ajal kergeste oost palgata selle weikesse
töö tarbeks; ja sõnnikud selle tükki tarbeks annab jubba
nende maija ja ellaminne, köök ja kallapuhhastaminne.
Peäle sedda arwame, et linna rahwale suggugi õigust
ei olle herra käest loojuste toitu pärrida, nisamma
kui teised linna rahwas ilmaski linna-wannematte
käest omma ellajattele ei sa toitu._
Nende küllade 236 maja perremeeste aijamaad, ilma
maija- ja howi platsid, on keik ühte arwatud 57 Dessä-
tini suur, igga Dessätin 2400 □ sülda arwatud, ja se
teeb peaaego 1/4 Dessatin igga maja jauks.
Agga meie 108 talloperremeeste kääs on 1530 Dessä-
tini aija ning põllomaad, se teeb igga tallo peäle
15 Dessätini, ja sedda wisi on nelja talluperremehhe
kääs ni samma paljo maad, mis sõnnikud tahhab
kui kõige 236 kallameeste ja antwärkide kääs ühtekok-
ka. Meie olleme pöllomehhed, meie peame walla ja
Krono-maksud maksma, ja walla waesed toitma.
Põllo arrimisse tarbeks meile palju loojuksid ja hobbo-
sid waja, kes kõik heina tahtwad, ja kes põllole sõn-
nikud annawad.
Kui kallameestel talwe hobbosid waja kalla püüd-
misse tarbeks, siis nemmad sawad neid kergeste tallumeeste
kääst, sest talwel tallu-hobbustel aega kül, agga suwwel
peawad nemmad põldu arrima, ja sellepärrast põllo-
mees peab neid rohkeste piddama. -
Agga sest ajast, kui Kallamehhed heinamaid
said, peäwad nemmad nüüd isse hõbbosed, ja kes mitte
ei pea, se müib meile kalli hinna eest omma heinad.
Nisuggusel aastal, kui tännawo, kus ristikhein ja
wiljasaak nurja läind, on talloperremeestel wägga
raske heinu kalli hinna eest osta, ja ilma heintetta
ta ei woi ellada, muido põld jääb arrimatta ja
ilma sittata.
Herra on küll meile tännawu heina maid jure andnud
agga neile antwärkitelle ollete nisamma palju ehk ka
weel ennamb andnud, agga nemmad ei prugi neid
ja meile on neid häddaste waja._
Sellepärrast pallume armulikkud Herrad wäg-
ga, kui teil eddespiddi heinamaid ärraanda on, et
Teie siis neid meile, omma tallumeestele, agga mit-
te wõõraste Kallameestele ja antwärkitele annate;
meie tahhame teile rõõmuga sedda samma renti
maksa, mis teie nüüd sate, ja tahhame selle
eest murret kanda, et need heinamaad mitte
metsa ei lähha, naggu nüüd mittu tükki metsa
Meie tahhame ka teile heina tehha heina eest,
sest meie teme tedda isse, agga need antwergid
ei moista sedda._
Peäle sedda pallume, kui Herra siiski neile
wõõrastelle tahhab nattuke heinamaid anda, et
nemmad ühte kokku ennam ei sa, kui teie ommad
4 talloperremeest ühte kokko, se on neile ühte kokku
26es jaggu sest, mis kõigil tallo perremeestel ühte
antud saaks, siis sawad keik omma maa surusse järrele.
Allatzkiwwi walla perremeeste
palwekirri, omma armsa härrale._
Allatzkiwwi pärrisherra Grahw Stackelberg,
heina).
näggi ammu et mõisal ja wallal puudust
olli, ja et se wigga ikka suremaks läks kui
mets maadest põllomaid tehhakse.
Kui nüüd 1826mal aastal moisamets Peibse
järwe liggi, mis hea heinakandja maa peäl sei-
sis, ärra põlles, ja tulli ka ma sisse läks, ja pu-
jured ärra põlletas, siis meie armolik härra,
Grahw Stackelberg wöttis nõu ette, et üks suur
jaggo sest kõrwetud maast heina maaks jääks,
ja neist ümberkukkunud ja pool põllenud puudest
puhhastud saaks._
Sedda puhhastamist wõtsid omma peäle need lin-
na- mehhed, kes mõisamaa peäl Peibsi ranna weerdes
kallapüüdmissest ellasid ja kellel aega kül olli, ja
selle töö jures suurt kasso leidsid, sest Grahwiherra
andis neile kõik puud, mis ärra weddasid ja peäle
sedda weel sedda heinamaad senni kui 1840ne
aastani ilma maksuta prukida; agga 1840 piddi
Meie lodame kindlaste, et meie armulik Herra
meie palwed kuulda wõttab, ja omma tallumeestele
ni samma palju annab, kui wõõraste antwärkitelle,
igga ühhele omma maasuurusse järrele._
Allatzkiwwil 1864, 29mal Detsembril
Meie Allatzkiwwi kohto mehhet tunnistame
siin, et Koggokonna-kohto ees kõik Allatzkiwwi
walla perremehhet ütliwad, et se neide palwe.
Allatzkiwwi Koggokonno-kohhus
sel 3mal Märtsil 1865.
kohtomees: Jaan Kook XXX
do: Josep Kook XXX
do: Josep Sõrmus XXX
wallo wörminder: Jurri Bringfeld XXX
do: Mihkel Pern XXX
Suure-Kõppus 20 Septembril 1880.
juures olid:
Wallawanem: Johann Jaska
Wöörmündr: Tõnis Bauer
Wöörmünder Jaan Juust
Wöörmünder: Tõnis Mäeking
No 11. Tänosel päewal olid wallawalitsuse käsu
peale, kõik siitwalla talude omadnikud koht
tulnud, ning sai kohalise wallawanema
poolt neile ette antud, et nende tule kassase
ülese wõetud hoonete kinnituse termin, selle
aastaga äralõpeb ning kui suure hinna
peale nemad oma hoonid tahawad takse-
rida lasta ja tulewa terminiks, see on 1881-
1883 aasta peale tulekassase ülese wõta, -kele
peale kõik taludewmadnikud üks aawalt
wastust andsid, et nemad oma hoonid
kõige wähema kinnituse hina peale, palest
1868 aastal N74 § 21 järele kui ka seletawis.
antud juwelisandu järele 38 Ru eest taha,
wad tulekarsase ülesewõtta ja kinitada.-
Wallawanem: Joh. Jaska
Wöörmünder JKirut
Wöörmünder: T. Mäekim
Wöörmünder: Bened.
Kirjutaja: Köhler
Suure Kõppos 26 Septembril 1880.
Wöörmünder: Tõnis Bauer
Wöörmünder: Jaan Juust.
N: 12. Tänasel päewal sai kohalise wallawolikogoga
aastalik maksude rehnung peetud ning ala-
mal nimetud maksud, maksja hingede pea-
le sissekorjamiseks ärajagatud, kui ka muud
talitused ettewõetud ja toimetud:
1. pearaha 1880/81. - 1970 R 10 Kop.
ritteri kassamaks - 49 " 55 "            2019 R. 65 Kop
palgad: wallawanemale - 30"
" Kogokonna kohtule - 13" -
" wahimehele - 40" -
" Kirjutajale - 350 " - 433 -
Kohtomaea üür - 50 -
tulekassa raha wallamaea
de eest 1880 ja 1881 á 30R 60 -
kubermangu tseitung - 3 " 3 "
Jaan Thomsoni arsti kulud - 45 " 52 "
Tõno Kipperi - " - 36 " 71 "
Jaan Soobi matuse kulud - 3 -
Matz ja Ano Kähmeri mat. kulu 6 -
Tõnu Aderi matmiskutud 3 -
Madis Nõmitze - 5 -
Kadri Riisenbergi  - 3 -
Andres Rosenbergi ülespidam 70 -
Lieso Mänd ülespidamiseks 1 " 40 "
Joh. Reinberg proklami kuld 3 " 20 "
Ümberkirjutuse kirjade eest 2.60 "
Transport. 292,46 kp.
Transport 245R 65 kop.
No 5. Tänasel eesnimetatud päewal sai koos olewa
wolikogule all seiswad maksud ette antud kui reh-
nungid tehtud ja pääraha maksjate peale ära ja-
gatud 18 83/84 aasta päärahaga sisse wõtmiseks.
I Wiljandi kihelkonnamaks 5 rbla 35 k.
Kõpu kihelkonna maks 142 - 49 k.
Taki kooli paranduseks 450 telleskiwi 6 - 75K.
Mets küla kooli parandus
Jüri Reimannil - 10 - " - k. - 164 - 59k.
II Keisri Pildi ostmiseks - 1 rbla 30 K.
Mari Hanschmidt ülespidami -
seks Tõnis Kuhewitsal - 4 - " -
Kadri Kurwitse ülespidamiseks 10 - " -
Kadri Laks üles pidamiseks
ühe kuu eest Jaan Tomsonil - 6 - " -
Jaan Winkman ülespidamiseks - 50K.
Andres Rosenberg Riiga wiimine 5 - " -
Madli Holtsman ülespidamiseks 1 - " -
Ann Riesenberg ülespidamiseks 2 - " -
Jüri Reimannil 9 toobi eli eest 1 - 62 K.
Wangi käeraude eest - 6 - " -
Lubja ostmiseks wallatarwiduseks 15 - " -
Tiit Jürisson kirsto raha - 3 - " -
Liesu Waher kirstu raha - 4 - " -
Kadri Kask Kirstu raha - 3 - " -
Prits Põder Kirstu raha - 3 - " -
1883 II pool pääraha wähem sisse arwatud
65 - 42 K.
3 59 1/2
ühtekokku 233 - 54 1/2 K.
Eesseiswa summa 164 rbla 59 kop. jagatud
625 luteruse hinge peale = a - 26 1/2 kop.
68 rbla 95 kop. jagatud 625 luteruse
ja 1 kreekausulise peale - a - 11 kop. -
See järgi maksta Luteruse usulisel = 37 1/2 k.
Kreeka usulisel - = 11 kop.
No 6. Wallawanema poolt sai wolikogule ette an-
tud et saldati pojad Karl Riesenberg Ano poeg Juhan
17 aastad wana, Juhan Kohw Mihkle poeg 18 a aastad
wana ja Hans Säsku Jaani poeg 19 aastad wana
päärahast maksust senniaeani wälja jäänud et neid
Rulli raamatus üles ei olnud wõetud,- nõupidamiseks
kuidas kas ja kunas neid pääraha maksu alla ar-
wata.
Wolikogu arwas et Juhan Kohw ja Hans
Säsku käest 15 aasta wanandusest saadik
pääraha sisse nõuda, Karl Riesenberg
hakab aga see aasta esimest korda maks-
No 7. Wallawalitsuse poolt sai wolikogule ette pantud
et wäljas waldades üles eluasetolewate inimeste ülespida-
mise tunniskirjad, asemeotsmise tähed, rõugepanemise
tunniskirjad kui ülepea kõik tähed ja tunniskirjad
privat inimestele mis kogukonna kohtu ja walla-
walitsuse käsu talituse asjadesse ei puudu-wäga palju
kirjutse materiali tarwitawad ja kuidas moodu seda
tarwiduse kulu saada.
Wolikogu arwas et kirjutaja peab
iga ees nimetatud kirja pealt 10 kop.
wõtma ja selle eest, selle kirjutamise
materiali ostma -
Wollimehed:
Willem Ekbaum I xxx Willem Glükk xxx
Willem Ekbaum II x++ Tõnis Soob x++
Tõnis Amann I +++ Tonis Amann II x++
Tõnis Jürrison x++ Willem Teiwerlaur x++
Jaan Riesenberg x++ Tõnis Kask +++
Jaan Holtsmann +++
Wallawanem: T. Riesenberg
Wöörmender T Kohw
Transport 290-28k - 3237- 95 kop.
Jüri Hardel põetamiseks - 18 - 37 K.
Kohtu maja tarwis 10 laua eest A. Rosentaalil 5 - K.
Nekrudi kirjade eest 1 - 60 K.
ümber kirj. kirjad eest 40 K.
Tule kaitsmise kirjad eest 40
Wangide söögi raha 4 - 45
kirjutajal 6 - 85 K.
Märt Rosentaalil abi raha - 10 - " K.
Ann Riesenbergi ülespidamiseks - 10 - "K
Kadri Pillaku ülespidamiseks 38 -67 K.
Madli Holtsman ülespidam. 20 - "K.
Juula Mihelsoni ülespidm. - 20 - "K.
Andres Ojasuu ülespidamiseks - 15 - "K.
Kadri Kurwitse ülespidam - 10 - "K.
Jüri Tamann ülesp. 20 - "K.
V 9. II 1885 No 26
Leena Reinberg ülespidamiseks - 3 - "K.
Kadri Põder ülespidam. - 1 - "K.
Jaan Winkmann ülesp - " - 50 K.
Jaak Jürrisson ülespidam - 1 - "K.
Ann Pillaku ülespidam - 4 - "K.
Mari Hanschmid ülesp - 4 - "K.
1 Tsetwert rükit ja Tsewerti otre á10,68 14 - "K.
Mari Araku kirsturaha 2 - "K.
Hans Pikk üleopidamme 18 - "K.
Tiina Hardel kirstu raha 1- 50K.
Kaidri Adamsoni üüri raha 5 - "K.
Ado Laksi üüriraha 2 - "K.
Õliraha
Kaju pang ja kaju puhastus
Kohtumaja trepp ja põrand
Magasini parandus
Kohtumaja trebb ja põrand Jüri Reimannil 5 - 45 K.
Tiit Kask tohtre raha J. Juhkamsonil 1 - "K.
Waestele puhast raha jagamiseks 86 - 25 K.
Waestele wilja eest 265 - 27 K.
Nikrutide, wanade, noorde, põdurde
surnute ja kadunud inimeste pääraha wõlg:
Juhan Bachmann Jüri poeg 2 - 39 K.
Hans Hammer Tõnisa poeg 6 - 89 K
Juhan Juhkam Jüri poeg - 2 - 39 K. - 931 - 55
Transport 4169 - 50 K.
Transport 4169 - 50 K.
Mihkel Juhkam Juhani p 20 - 79.
Juhan Josepsaar - 2 - 39
Märt Jaska - 7 - 1.
Jüri Kuusik - 13 - 90
Jaan Kasak Tõnisa p - 13 - 90
Märt Laksberg Kusta p. 13 - 90
Hendrik Meet - 2 - 79.
Tõnu Ojakäär Andrese p - 36 - 68
Jaak Pajo - 6 - 94 1/2
Jaan Ressler 28 - 58
Kusta Rosenberg - 6 - 89.
Tõnis Rosenberg - 6 - 89.
Juhan Reinberg - 45 - 83.
Aleksander Reinberg - 28 - 58.
Mihkel Riesenberg - 6 - 89.
Märt Riesenberg - 6 - 89.
Märt Soop. Jaani p. 36 - 10 K.
Poeg Peter - 22 - 28 K.
August Saar - 6 - 89 K.
Jüri Soosaar - 13 - 90 K.
Karl Waher - 6 - 89 K.
Juhan Bahman II pool 1884 - 4 - 50 K. - 339 - 41 1/2 K.
Summa 4508-91 1/2 K.
Eesseiswast summast ära jagada 1815 rbl 14 kop.
613 1/2 hinge peale = - 2 - 95 1063/1227
837 rbl. 81 kop. ärajagada 619 1/2 hinge peale - 1- 35 99/413
1855 rbl. 96 1/2 kop ärajagadab 612 1/2 luteruse 1 kreeka-
ja 7 wõera walla hinge peale = 2 - 99 134/1241
See järgi on 1884/85 a pääraha maksta luteruse hingel 7 rbla 30 k.
Kreeka hingel 5 - 95 K.
Wõeralingel 4 - 35K.
Sellest jagamisest tuleb raha 1 rbla 26 1/2 puudus.
Suure-Kõppus 3 Octobril 1879.
Wallawanem: Johan Jaska
Wöörmünder: Jaan Thomson
Tänasel päewal sai kutsumise peale koko-
tulnud wolikogu poolt aastalik maksude
rehnung peetud ning järel seiswad wälja-
maksud sisekorjamiseks ärajagatud
kui pearaha 1879/80 - 1970,10 kop.
ritteri kassamaks - 49,50 "
kubernemangu tseitung - 3,3 "
palgad:
Walla wanemale 30 R.
Kogokona kohtule-13 "
wahemehele - 40 "
Koolmeistrile - 46 "
Kirjutajale - 350  " - 479, -
Kohtomaea üür - 50.  "
tulekassa raha -"- 5%
korstna pühkiatele 12. -"- 62,57.
walla rulliraamat - 3.96  "
nikrudi kirjad -,85.
paraha raamat - 1,84.
wangidi ülespidam. 1,90,
kohtomea parandust. 7. 50.
walla raamatud - 3,40 " - 11,95
Kadri Holzmanni kulud 19.35.
Jaan Soosare kulud - 1.20.
ümberkirjutuse kirjad 2.60.
kohto laua kalew - 4. 88, - 211,53. - 2787 R  68 K
Transport 2787 R 68 K.
Transport - 2787R 68
Taki koolimaea ehituseks
kaupmehe Wernke rehng - 55, 56 kr.
palgid Suure-Kõppo - 41,78 "
potisepa töö eest - 173, 10,
lanad Kanakülast - 33.91.
sindli pakud Kõppo - 5.-
6000 telliskiwi eest - 84.-
lanad Kanakülast - 25,60,
wärwi töö eest - 25.-
lauad Kanakülast - 49, 80.
Kooli lauade eest - 52.-
müüsisepa H. Meijerile - 14.25.
puumeistri Joh. Martinson 227.50.
töö juurde prugitud naelad 7.60
Kooli rehnungid. - 30, 47.
Kooli rent - 300 - 1110.82
Kulud: Tõnu Leppiko lapse matus - 3. -
Jacob Piiskopi lapse matmis. - 3. -
Lieso Riesenbergi lapse matus 4. -
Tõnis Jürisoni matmiseks 2.-
An Pilli - " - 3 - "
Hans Warese - " - 4 - "
Mart. Tani - " - 3.- "
Mari Michelson  " - 3. - "
Liiso Mäna ülespidamises - 60, - 26.60
ehitusdeks ostetud lubja eest. - 11 " -
Transport 3926 R. 10 K.
tehja, ei ka kedagid sugulast, kes teda oma
kulu peal tahawad toita ja ülewel pidada
Tänasel päewal sai kohalise woliko-
gus aastalik ametist lahti loosimine
ette wõetud ning alamal seiswal wiisil
toimetud, kus wiis esimist numbrid tei-
sest tõmbamisest kui endid ametist
lahti loisinud saawad arwatud.
Tõnnis Leppik esimine No 3 teine N 10.
Jüri Lacks - N8 - N 13
Jaan Riesenberg - N6 - N 4
Jaan Holzmann - N4 - N8
Jüri Reinberg - N5 - N9
Tõnnis Tammann - N 7 - N 12
Johann Ries - N1 - N5.
Jaan Michelson - N 2 - N 1
Hans Glück - N9 - N2 -
Thomas Riesenberg - N12 - N 15
Jüri Rütel -  N 10 - N 16
Karl Aunap - " N13 - N3
Hans Tomson - N 15 - N7.
Jaan Rist -  N14 - N6
Hans Meijer - N11 - N14
Fritz Riesenberg - N 16 - Nii
Seda loosimist mööda on ametist
lahti saanud.
Jaan Michelson
Hans Glück
Karl Aunap
Jaan Riesenberg
Johan Ries
wolimehed:
Tõnnis Leppik xxx Jüri Lacks xxx
Jaan Riesenberg xxx Jaan Holzmann xxx
Jüri Reinberg xxx Tõnnis Tammann xxx
Johann Ries xxx Jaan Michelson xxx
Hans Glück xxx Thomas Riesenberg xxx
Jüri Rütel xxx Karl Aunap +++
Hans Thomson xxx Hans Meijer xxx
Fritz Riesenberg xxx
Wallawanem: Joh Jaska
Wöörmünder: J. Juust
Wöörmünder: J Thomson
Wöörmünder: T. Baker
Suure-Kõppu wallawalitsus 24 Aprilil 1884
Koos ollid: Wallawanem Tõnis Riesenberg
Wöörmander Jaan Juhkam
Wöörmender Alex. Rosenthal
No: 8. Wallawalitsuselt said tänasel päewal koosolewal
wolikogul 1884 aastal wäeteenistuse kohuse täitmise all
seiswad noored mehed ette kuulutud ja nekruudikir-