Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Tahevas, 15 mail, 1932.
Olen juba otsaga Lõuna-Eesti radadel isakodu
kaunil künklisel kohal.
Täna on siin suurepäraline soe +22R ilm
nagu päris suvel ikka ja kased ka lehis,
on tuntavalt märgata Põhja ja Lõuna vahet
Muidugi pole ka oma lubamist Sinu vastu
unustanud, kahjuks ainult ilma suurema
tagajärjeta. mainitud oja nimi mis jookseb
Kaagjärve vallas Koiva jõkke Valk - Mõniste
maanteel umbes 11,5 klm. Valgast, on praegune
nimi "Sete" oja maanteejuures asuva talu
järele arvatavasti. Siis järgmine oja on
Laanemetsa Vallas, endise Laanemetsa mõisa juures
Samal Valk - Mõniste teel kilomeeter 24.
ja nimetatakse "Ahero" jõgi, sest ta väljub Ahero
järvest, ning enne Koiva minekut kutsuvad
mõned ka "Keiri" ojaks, sest viimane Talu-Veski aseb
samal jõel ja talu nimi on "Keiri.“
Siis tuleb järgmine oja klm. 32 "Hargla"
Hargla kiriku juurest umbes 1/2 klm. edasi
ning järgmine umbes 34 klmeetril "Kalli" oja ja
Kalli küla. "Kalli" oja ja Hargla jooksevad
Mustjõgi'sse ja Viimane üheneb Koiv'aga
"KORP! ROTALIA" 25-A.JUUBELI PIDUSTUSTE KAVA.
10. nov. 1938.
kell 22.00 Kogumine C! Q!-le
" 23.58 Silentium absolutum
" 24.00 Commersium incipit / lipu toomine, Värvidelaul, Gaudeamus/
12. nov.
kell 12.00 K!K!K!
" 13.00 Vil!-kogu ja t! l! ühine koosolek
" 18.00 Pidulik jumalateenistus Ülikooli kirikus/jutlust. vil!! Puusemp,
Kool ja Keller/
" 19.30 Rongkäik ühes pärjapanekuga Gildi t. kaudu Kalevipoja samba juure
/pärg viiakse 4-ja tõrviku valgusel /
" 22.00 Ball Vanemuises /külalisi võtavad vastu vil!! Uluots, Kõpp, Peiker
ja confr! Suursööt. Balli lõpp kell 03.00 13. nov.
13. nov.
kell 12.00. Aktus Vanemuises
Kava:
Avamäng Palverändajate koor - Wagner
Sissejuhatav kõne: Seniorilt
Avakõne: vil! Kõpp
12.30. Aktusekõne: vil! Uluots
Hümn
12.50 Konvendi ajalooline ülevaade: vil! Perandi
Eestimaa, mu isamaa
13.10 Lipu üleandmine. Pühitsemist toimetab vil! Puusemp
/ Reabased toovad lipud sisse. Senior võtab vastu ja annab
üle vanameestele. Vanamehed tulevad sisse ühes lipu assisten-
tidega samaaegselt lippe toovate rebastega.Seniori tänusõnade-
le järgneb Värvidelaul. Protseduuri kestel on tegevuses ka
mag! cantandi.
13.40 Tervitused ja telegrammid
14.10 Seniori tänukõne
Lõppsõna: vil! Peiker
Gaudeamus
kell 16.30 Konvendi daamide vastuvõtt C! Q!-l
" 19.00 Ruumid vabaks
" 20.00 Commersium incipit
Seniori kõne
Vil! Uluotsa kõne
Kõne isam ale: vil! Suursööt
Kõne vil!! auks: confr! Kõressaar
O bursi hiilgus endine
Kõne lahkunute mälestuseks: vil! Paul Mäggi
On vendadest üks lahkunud...
VSO esindaja kõne
VSO laul
Kingituste üleandmine
Frat. Baltiensise esind. kõne
EKVL-u esind kõne
EKL-u esind. kõne
Tervitused ja telegr.
Tänusõnad tervituste eest
Juramentum
Vanamehe kõne
Värvidelaul
Commersium oficiales ex est
Vaheaeg 30 min.
14. nov.
kell 05.00 Kommersi lõpp
" 11.00 Kaatripäev incipit
" 11.45 Kaater Frühstück incipit
" 12.00 " " ex est
"15.00 LÕPP
Tallinnas 5. juunil 1937. a
vil!
Julgen pöörata käesoleva kir-
jaga Sinu poole, sest andsid
selleks mulle loa, kui rääki-
sin Sinuga neljapäeval 3. juunil
hotell "Bristolis" koha üle, mis
luuakse "Postimehe" juurde.
Sinu soovitusel pöördusin hr.
Rostfeldi poole ja tema rääkis,
et luuakse propaganda-amet-
niku koht, kes alluks ärijuhile
ja töötaks tema instruktsioo-
nide järele. Hr. Rostfeld käs-
kis mul tema kätte viia
oma sooviavaldus, mida ma
kirju Tallinna riigiwalit-
susele saadetud. Arwasime
Arwasime, et Tartu sõidu kulu
ja waew on ehk alles wara-
jane. Kui päris häda on,
siis saadame telegrammi.
Palju terwisi teile
kõigile meilt mõle ma-
telt
Papa,
3. det. 40
Sinu kirja sain täna kätte oli meil enne sest juttu
juba et ei tea kuidas Sina elad? Jaanil oli mõte
kord Tartu sõita oleksin minagi tulnud kui saan selleks
võimalust kodusest majapidamisest. Praegune aeg veel lubab
et on neid raha sentisi. Aga siis tehke nii et vastake
meile kohe ja nii otse kohe tõsiselt et meie võiks
neil päevadel just iga päevast vajaliku materjali kaasa
tuua ja just mida eriti vaja on (võid) meil on ju nii
palju võimalusi siin kui kesgi soowib ja tasu selle eest
maksaksime ka praegust et nii ütelda võimalust on.
Ise on kah ikka ühe suguse terwise juures lapsed
olid haiged midagi gripi taoline on ka juba terved
Ilma käib koolis jälle
Tervist teile kõikidele
Üürilevõtja peab omal kulul palkama majahoidja. Samuti on üürilevõtja
kohustatud söögitoa tammeparketti vähemalt 4 korda aastas vahaga poonima.
Majaomaniku nõusolekul on üürnikul õigus omal kulul teha tarvilikke
sisemisi remonte ja ümberehitusi, eriti klosetti ümberkorraldada, saali
põrandat parandada, korraldada tänavapoolset maja esist, planke ja aeda.
Üürileandja kohustub kuni üüriobjekti üleandmiseni Tartu Majaomanikkude
Seltsi ja tema vahelise lepingu § 3 täitmise eest hoolt kandma ja järgmisi
parandusi ette võtma.
1) Eesruumi põrandate parandamise ja värvimise.
2) Söögitoast aeda mineva ukse parandamise.
3) Ehitama uue lahtise rõdu ühes trepiga söögitoast aeda.
4) Parandama värvimisega saali seinu.
5) Kamina parandamise ja kamine toa põranda värvimise.
6) Värvima aknaraame tarviduse järele väljastpoolt, samuti ka
tänavapoolsel küljel aknaid sambaid ja laternaposte.
Üüriobjekti täieliku ehk osalise edasiüürimiseks on tarvilik majaoma-
nikult sellekohane kirjalik nõusolek.
Käesolev leping lõpeb ilma ülesütlemata.Mõlemile lepinguosalistele
jääb õigus ka enne üürilepingu tähtaega üürivahekorda lõpetada, makstes
ühekordselt 1/2 aasta üüri kahjutasuna.
Üüriaja möödumisel peab üüriobjekt tagasi antama täiesti korras, ilma
ühegi tasu nõudmiseta.
Üürileandjal ja tema volinikel on õigus majas ja aias ülevaatusi
toimida.
Lepingu algtekst jääb üürileandja kätte, kuna üürilevõtja saab tões-
tatud ärakirja. Kõik selle lepingu sõlmimisega seotud kulud kannavad
pooled võrdsetes osades.
Korp. R. sarnaneb oma struktuurilt perekonnale, kus leidub vane-
maid nii ka nooremaid põlve. Piltlikult kajastab seda vast sisse-
astunud liige kes valib endale "akadeemilist" "isa". Ka eriti hoolt
nõudvale noorliigele võib convent määrata "isa", et see teeks
rebasest "mehe", keda vajab convent. Patriarhaalsele struktuurile
lisa sarnasust toob veel see et nooremad perekonna liikmed lenda-
vad maailma laiali, kui nad "küpseks" saavad ja liituvad
vanematega, vilistlastega. Viimased on juba rahvavanemad kes
täidavad eriülesandeid, lastes noori edeneda oma ette ja tarbe-
korral astuvad nendega ühendusse et hoiatada ja juhatada,
valja tuues neid kogemusi ja äranägemusi mis nad elust
kaasa said. Selles vanemate kogemuste edasiandmises noortele
peitub noorte paremus võrreldes vanematega, kes pidid otsima
ja kobama et enne kui nad võisid võtta nähtuse kohta oma
seisukoha. Kui meie esimest korda ehitame, ehitame kuidagi
arvestades ja sageli peab lepima selle juhusliku tulemusega
mis välja tuleb. Teisel korral on meil varuks mõned võted, kuid
ka see teine käkkki tuleb lopergusena. Aga kolmandal korral
võime eelmise kahe ehituste viperustest hoiduda, neil on juba
teadlik alus, teoria, kuidas tuleb ehitada. Paljude praktiliste
võtete kokkuvõte arvestus annab oma tulemusena teoriat:
praktika sünnitab teoriat. Teil, noortel, on vanemate prakti-
kast väljakasvanud teoria: teil on kodukord, kombed, vara.
See on kõik töö tulemus. Selle pärast peate ka lugupidamisega
austusega suhtuma vanematesse, nad on tööd teinud, nende
töö vili on teie käsitada, need on kogemused, mis vanemad
teile edasi annavad, nagu patriarh oma perele. Vanemad ei
nõua teilt mingit tasu, vaid teie olete kohustatud hindama
õiglaselt kui omi õpetajaid ja toetajaid.
Vaike selgitus pala. 1905 aasta oli punane. Oli mäss ülemuste vastu.
Minu instituudi tolleaegne direktor läheb mööda mugavalt istuvast
üliõpilasest. Viimane ei tõuse püsti ega tereta, aina vahib.
kogu Berliinis, kus võib näha nauditavat kunsti. Cnfr!,
kel sarkasmi, kel humori, kuid kellega naisküsimuses mitte
võistelda.
4/ Ralf Adams, magister colorum. Huumoriküllus; ta
teab, kus Berliinis saab parimaid veine. Kui vähe raha taskus,
siis aristokraat. Kokkuvõttes: "Immer durch Dick und Dünn".
5/ Beckmann, pikk. Ületamatu humor, muide teeb mis
6/ Beckmann, lühike: korralik naisemees.
7/ Juhan Toomes, Senior III, magister paucandi, kirju-
tab kirju, peab kõnesid. Kõnede sisukuse üle otsustagu tei-
sed. Kui raha otsas, siis teeb ridu ajakirjandusele.
8/ Arnold Sõber, tõsine israeli mees, ei loobu kunagi
hääst olengust.
9/ Otto Org, mängib viiulit, klaverit, õilis hing,
kes eriti naudib elusat kunsti, kuid ainult platooniliselt.
Praegu ehitab lennukeid.
10/ Rudolf Tamm, esteetiline merimees, kes kuival maal
tunneb end eriti kodus.
J.Toomes
30. Sept. 1933.
Rot! vil!
6.10.34
Gaasi-kaitse juhataja ülesanded on:
1. Korraldada linna peale seadusandlikus korras pandavate ülesannete täit-
mist mürkgaaside ja süütehädaohu vastu võitlemise alal, milleks:
teostada järelvalvet ja anda kodanikele nõu g-kaitse vahendite ehitamisel
ja süütehädaohu vastu võitlemise abinõude tarvitamisel.
2. Korraldada linna gaasi- ja veevärgi, elektrijaama, linna haiglate ja teis-
te linna asutuste kaitset mürkgaaside ja süütehädaohu vastu.
3. Organiseerida linnaasutustes gaasi- ja süütekaitse kursusi, moodustada
vastavad meeskonnad ja korraldada nende järjekindlat väljaõpet. Hoolt
kanda, et meeskondadel oleks tarvilised g-kaitse vahendid.
4. Propageerida gaasi- ja süütekaitse abinõude tarvitusele võtmist linna
kodanikkonnas, selleks tarbekorral korraldades demonstratsioone, loenguid
jne.
5. Pidada tarvilik kontakt riiklike g-kaitse organisatsioonidega.
6. Koostada eelarve- ja ettepanekud g-kaitse ja süütekaitse korraldamise
7. Koostada aruanne aastase tegevuse kohta.
Gaasikaitse juhataja peaks tundma peale ehituseala ka keemiat.
Haapsalus, 23.III.25.
Ära pahanda, et sind jälle
tülitama tulen aga seisukord
ei anna parata. Päris häbi
on jällegi sinu käest raha
küsida, aga midagi pole parata.
Tahan uut palitut laska teha
ja see tegemine maksab kaunis
palju, sellest ma saan nüüd
üle, sest selle jäo raha lubasid
vanemad anda. Aga nagu
sa tead, tundide eest pean maksma,
ja nii palju raha vanemate käest
ühekorraga küsida oleks liig; palitu
ja tunndide raha. Sellepärast,
Armas kaasvilistlane
Õnnitlen Sind. Sinu valimise puhul
Rahwuskogu esimese koja esimehe kohale.
Andku Sulle Jumal raugemata jõudu
Sinu õlgadele pandud raske töö läbiwiimiseks.
Julgen kindlasti ja suurema rahulduse
tundega loota, et Sinu juhtimisel saame
omale õiglase põhiseaduse, mis on vastuvõetaw
riiklikult mõtlevatele Eesti poegadele
ja tütardele.
Põltsamaal,
E. Kook.
19.II.37.a.
kusagile mina. Kata tõõi
lihalast ära. arwasin et
wäigesel Juril on 19. süni
päew, tahtsin seleks aeaks
ära saata.
Kodune elu on wana moodi
töö on üsna kora peal.
wiimane wili saab sise
täna wõtud ia muist
on iuba masintud.
isal on enese elu iures
paliu tegemest. tema on
iu rikas ia paliu iägada
minul ei ole midagid
warantust. Kelegile lubada
ega enese tahtmesga sääda.
pean selega rahul olema
mis minuga tehakse.
Kui on terwist ehk tulen
talwe pool teie poole. siis
A. - See oleks armastus Rot. vastu, armastus confratrite
vastu (confrater = reb! = varvik. t.l. = varvik. vil!) ja armastus
tehtava töö vastu. Suhtuge hellusega Rot. vastu
Vana Rotaluse manitsus teile, noortele, on:
„Armastage ja hoidke oma korp! Püüdke nagu seda tegid
vanad Rotalused, püüdke suurema edu poole, kui see neile
osaks tuli". tuli.“
Teiselt poolt on Rot. ka märgata sõjavaelist korda. Seda peab
esitama disciplin.
Laulatustalitus leiab
aset pühapäeval 14 okt.
kell 2 päeval Tallinna
Keskvangimaja kirikus.
Sinule tarvilikude lubade
saamiseks olen juba pöö-
ranud Vangimajade Pea-
valitsuse ja Kohtupalati
prokurori poole.
Loodan, ei Sa võimalust
ja aega leiad minu palvet
täita ja tänan Sind juba
Tervitustega Sinule ja
Sinu armsale abikaa-
Kõige lugupidamisega
William Tomingas.
Andku Jumal õnne lapse-
le kaswada ja vane-
matele teda toita ja
kasvatada.
Lapse ristimisest tea-
tan edaspidi.
Wäike Wiia on ka
juba pikk tütreke
ja saadab Teile pal-
ju terwiseid.
Lõpetan seekord.
Palju terwiseid Teile,
isa ja ema, samuti
Jaanile ja kõiki-
dele õdedele.
Poeg Jüri,
samuti ka palju
tervitusi naise ja väik-
se poja nimel.
Omast elust ei tea praegu midagi
uudist kirjutada. Töö algab
igapäev kella 8st ja lõppeb kell 1600.
Töö iseenesest väga rake ei ole. Praegu
olen õige lennukooli ligidal korteris
umbs kümmne minuti tee.
Kui sinul aega jätkub, siis kirjuta.
Kuultsin, et pulmast minekul, pole
Sa sõidu peale enam jõudnud.
Tervisi, tütrele ja naisele.
Vend oskar.
Alam Sõja 13-4
30.XII.24
Armas vend.
Sa saanud pühadeks koju tulla
ühtegi. Ja mis pühad nüüd
küll on, kõik kohad on sopaga
täidetud. Ma käisin pühade-
laupäeval kasaril, mõtlesime
et tuled kodu ka, aga sa olid
telegrammi saatnud et ei tule.
Paki eest, mis sa saatsid, ütlevad
kõik sinule südamest suur aitäh,
kes selle osaliseks said. Osalised
olivad kõik endised- ja praegused
Armsad kodused.
Ei ole tükk aega teile kirjutanud.
Meie elame siin päris hästi. Minewal
pühapäewal käisime Haapsalus Hildal
külas. Olime seal pühapäewa ja
esmaspäewal kuni lõunani. Meie sõit-
sime siis Sakku tagasi ja Lia
jäi sinna. Praegu, s.o. neljapäewal
tuli ta koju.
Noorpaar elas päris hästi. Olid
jaama tulnud waatama, et wõib
olla meie tuleme, ja juhtusid just
õigele rongile wastu. Wiisime siis
Äripäevadel on võõraste vastu
võtmine iga teisipäeval ja
neljapäeval kella 4-6 pühapäeval
10-1 ja 3-6. Ole siis nii hää
too, kui siia tuled.
Kui siia tuled siis rägin
kuidas elu passib. Kodust
ma pole midagi teatust
saanud. Katta ja Anna
pidid varsti Tallinna
tulema, siis lubasid ka siia
Tervitades.
Vend
Haapsalus, 22. VI 31.
Armas vilistlane
Korraldan 16. augustil Vigala mõisas
"noorte päeva", millest võtaksid osa
Märjamaa, Haimre, Velise ja Vigala valda-
de ning Võhma nurga noored perepojad
ja tütred. Võib juhtuda, et Sa oled
sel ajal parajasti Läänemaal. Nii-
sugusel korral paluksin Sind esineda
kõnega eelnimetatud päeval. Oleks väga
hea, kui leiaksid asja seks ajaks siia poole
tulla. Nõusoleku korral paluksin mulle
teatada kõne teem. Minu aadress:
Haapsalu, Jaama N 6 a,
Hugo Tallenhof
korteris. Sa käid tihti Tallinnas,
kui ma sellega sind palju ei
tülita, siis astu kord
põllutööministeeriumi. Asi
oleks sarnane. Siin Jõhvi
mõisas on pollutöökooli krunt
umbes 60-75 hektari suur.
Kuuldused on aga liikvel et
tuleval kevadel jagatakse see
koht, osa suuremateks osadeks
ja osa väikseteks popsi
kohtadeks 6 hektari suur.
Mind ei huvita need popsi
kohad, vaid ainult kaks asja.
1.) kuidas jagatakse see mõisa
aed, kas planeeritakse mõne
koha hulka, või andakse rendile
ja 2.) kellele planeeritakse need
väiksed kohad ja kus ka vähem
on võimalik. Just sellepärast
asjus rääkinud, nemad seal lähemal.
Näib kuidas edespidi asjad
arenevad, ehk saan Haapsalu üle minna,
kui ei saa pole ka midagi teha.
Ise läheksin ka koha suhtes Haapsalu
üle, mite aga ülemate suhtes.
Naise õemees kirjutas ja palus,
kas sa oleks nii hää ja räägiks
selle maa suhtes h-ra Talts'iga.
Olukord on sarnane. Põllumeeste
seltsi üldkoosolek oli võtnud
vastu vastava resulutsiooni, et
nemad maad ei soovi ja ütlesid
maasaamise õigusest ära, soovist, ära.
Nüüd ei anna aga juhatus protokollist
ära-kirja, ega saada ministeriumisse
äraütlemise ettekannet; mis
põhjusel ei tea ütelda. Maa määramise
asi pidi aga lähemil päivil arutusele
tulema, kes ta tulevane kasutaja on.
Mulle näib, et siin maal ei saa
ma edukalt tegelda oma huvi-
alaga, kõnelemata akadeemilisest
tööst. Ma võiksin selle vaate õi-
gustamiseks tuua mitmeid põhjendu-
si, kuid ma usun, et need lõppeks Sulle
ei olegi tähtsad. Seepärast ei ole
ma vabanenud soovist saada linna
ametisse, et oleks võimalik alaliselt
linnas olla.
Loodan, et kui avaneb võima
lus mõne minu huvialadele vasta-
va koha näol, kui Sa usud, et ma ka
midagi suudan, et siis mu palve
ka täitub.
4. või 5. juunil olen kindlasti Tar-
tus. Loodan, et ma Sind väga
ei tülita, kui külastan Sind.
V. Siska
Rot!
EESTI ÜLIÕPILASTE
KORPORATSIOON "ROTALIA" VILISTLASKOGU
põhikiri.
1. Eesti üliõpilaste korporatsioon "Rotalia" vilistlasko-
gu otstarb on Eesti soost üliõpilastele ja ülikooli lõpetajatele nii-
hästi kõrgema hariduse saamiseks, kui ka teadusliseks edasiharimiseks
ainelist ja kõlblist toetust anda.
2. Toetust võib ka korporatsioon "Rotalia" saada.
3. Vilistlaskogu tahab üliõpilastele ja ülikooli lõpetanutele töö
ja kohtade muretsemise juures abiks olla, iseäranis kodumaal.
4. Tegevuspiirkonda kuulub Eesti Vabariik ja Eesti asundused.
5. Vilistlaskogu varalised abinõud sünnivad liikmemaksudest, abi-
rahadest, avalikkudest korjandustest, loteriidest, näitemüükidest ja
vilistlaskogu heaks toimepandud etenduste- ja õhtute sissetulekust.
6. Vilistlaskogul on juriidilise isiku õigused, nagu: õigus osa-
kondi avada, kapitale ja abirahasid asutada, kinnis- ja vallasvara
omandada ja müüa, lepinguid teha, kohtus asju ajada ja kohustusi ene-
se peale võtta.
7. Vilistlaskogul on oma pitsat.
8. Vilistlaskogu liikmeteks on kõrgema haridusega isikud, pea-
asjalikult korp! "Rotalia" endised liikmed.
9. Vilistlaskogu liikmeid võtab vastu üldkoosolek juhatuse ette-
10. Vilistlaskogu liikmed maksavad vilistlaskogu heaks liikme-
maksu, mille suuruse kui ka maksmise aja üldkoosolek ära määrab.
Tähendus: Igaaastasest maksukohustustest võib ennast ühe-
kordse maksumaksmisega vabastada, missuguse maksu suuruse samuti üld-
koosolek kindlaks määrab.
11. Vilistlaskogu liikmeil on õigus igal ajal vilistlaskogust
väljaastuda, sellest juhatusele teatades. Need liikmed, kes tähtae-
gadel oma liikmemaksu ära õiendanud ei ole, arvatakse väljaastunuks.
Peale selle võib üldkoosolek liikmeid autute tegude eest välja heita.
12. Juhatus on vilistlaskogu seadusline esitaja ja ajab kõiki
vilistlaskogu asju põhikirja ja üldkoosoleku määruste põhjal.
Keskvangimaja
Üksikkamber 5
Tallinn, 2 okt.-34.
Kallis Jüri,
Asjaolud, milledest ma
minu kohta maksvate mää-
ruste alusel kirjutada ei
või, tingivad minule abiellu-
mist minu praeguses olukorras
- Kuigi ma omale oma abi-
tasin.
Palun Sind meie korporatsiooni
Sõpruse nimel olla minule
tunnistajaks eelseisval
laulatusel.
aga tund aega sellek ära pühendata ei ole
palju, Tulevikus, võib olla läheb hädasti
vaja. 18-20 on sunduslikud õppe tunnid.
21-23 on vaba aeg, aga tegelikult on ta kõige
suurem töö aeg. Igasugu taktikaliste
ülesannete lahendamine, võtab ikka aega
ja see on praegu kõige tähtsam.
Üks hää omadus on kõige selle juures,
et aeg läheb kiiresti, kuu on nii mööda
läinud, aru pole saanutki. Eluga
üldiselt võib rahul olla.
Jaan käis ka linnas, tõi vist sigu, ma
sain temaga vähe aega rääkida, sõitis
kohe Ristile. Kohtus oli ka käinud,
aga millegi pärast oli pooleli jäänud.
Ära pahanda, kui midagi sinult küsin!
Ma tahaksin oma saapuid natukene
uuendada ja nimelt uusi pöidasi otsa panna,
aga sellek puudub praegu tegemise raha.
Kodus on ka nüüd lahus, säält ei taha ka
küsida. Ole nii hää ja saada. Ku juhtud
Tallinna tulema, siis astu ka Tondile.
valitsemise kord kuni vabaduse
kaotamiseni. Et selgusele jõuda,
vajan ma lugemiseks raamatuid,
et need raamatud oleks väärtuslikud
omalt sisult mida võiks kasutada.
Vat selles asjus, kalis vend, tahan
ma sind tülitada, et sina saadaks
minule raamatute nimed, mida
võiksin eduga kasutada. Sinul
omal on ehk loenguid ehk mõnel
ajaloo professoril, mida sa võiksid
minule saata lugemiseks.
Muidugi valdan ma selleks liiga
väha võõraid keeli, kuid loodan
hakkama saada ka oma riigi keelega.
Kui sinul aega on, siis saada
minule nende raamatute nimestik.
Tervitab
Toomal, 6 augustil 1932 a.
Neil päevil puhkuselt tulles leidsin eest kirja, mida ma mitte
kahjuks õigel ajal kätte polnud saanud, nim. erakorralise
maksu asjus ümberkolimise puhul Rotaliale. Täna sain lisaks
veel teise.
Olin omas kodus ja seal viisin läbi õige suurelt osalt oma
rahaga veskipaisu ehituse, mis nõudis ligi 2000 krooni ja
see on nüüd valmis. Ühtlasi aga ka tühi käesolev rahakott.
Palka saades saadan selle kuu lõpul kindlasti 40 krooni
panga arvele ja selle tasun siis niipea kui palgad
saabuvad - nii 20 - 30 augusti vahel. Varem kahjuks ma
kuidagi raha saata ei saa.
Loodan, et sellega osaltki suudan osa kohustusi katta
korporatsiooni vastu. Järgmistel kuudel on kõik. muidugi
mul kergem ja siis tahan kogu oma võla tasuda.
Tartu ei ole enam ammu saanud ja tahan kord
päris selleks sinna sõita, et uut korterit vaadata, mida
ainult väljastpoolt senini vaadata on saanud.
Muidu elatakse siin vaikselt ja töö läheb oma
soodu.
Tervisi kõikidele sõpradele
Nicolaus.
129. Saeveski
130. Näopilt
131. Lilled
132. Harjutus
133. Maastik
134. Maastik
135. Maastik
136. Maastik
137. Maastik
138. Maastik (hra A. Hanko omandus,
Tallinnas)
139. Maastik
140. Maastik
141. Maastik
142. Maastik
143. Kased
144. Maastik
145. Maastik
146. Maastik
147. Maastik
148. Maastik
149. Maastik
150. Maastik
151. Maastik
108. Nature morte
109. Maastik
110. Maastik
111. Nature morte
112. Maastik
113. Maastik
114. Nature morte
115. Nature morte
116. Nature morte (prl. E. Tarto omandus,
Tartus)
117. Maastik
118. Maastik
119. Maastik
120. Hra L. näopilt (hra B. Linde omandus,
121. Vana küün
122. Maastik
123. Tiskre rand
124. Maastik (hra A. Hanko omandus,
125. Maastik
Konrad Mägi.
126. Vana ait
127. Maastik
128. Harjutus
aasta jooksul oleme näinud, pääasjalikult aga
andis see ühtlus ennast stiilis tunda. Huvi-
tav tohiks olla, kas A. Uurits kalduvust
primitivide poole ka maalidesse üle kanda
katsub ja suudab. Tänavusel näitusel välja-
pandud näopildid, õlimaastik ja pastellid ei
lase seda igaltahel veel mitte oletada, kuigi
viimased just oma temperamendi ja värvide
ilusa kokkukõla poolest meeldivad on.
Teised nooremad kunstnikud, kes näi-
tusel esitatud on, lasevad ehk tuleviku lootusi
heljutada, kuid nende karakteriseerimiseks
puudub veel lähem alus.
15.X.1910.
Bernhard Linde
P. Aren.
1. Katse
2. Kavand
3. Öö
4. Joonistus
5. Orjus
6. Hermanni torn
7. Uulits Narvas
8. Metsa serval
9. Vaade
10. Kavand
Karl Burmann.
11. a) Ärimaja projekt
b) Ärimaja projekt
12. Börse projekt
13. Teatri projekt
14. Paviljoni projekt
15. Üksiku elumaja projekt
16. a) Elumaja Viljandis
b) katse selle maja jaoks
17. Sünagogi projekt:
a) exterieur
b) interieur
olla, et nad meid endi elusse pilku lasevad heita, siis ei või meie
seda neile etteheiteks teha: tung end avaldada on üleüldisinimlik
ja mitte hukkamõistetav joon. Sellepärast ei tohi ka karm arvustus
kunstnikku pahandada ega anna talle õigust end valestimõistetuks
tunda. Väljapandud tööde üleüldine muljend on täiesti rõõmustav,
ja nii mõnigi toode ei tarvitseks häbeneda suurtel Lääne-Europa
näitustel rahvusvahelisest võistlusest osa võtta. Kui samas tempos
ja samasuguse südidusega edasi töötatakse, siis tohime tulevikus
ka meie kodumaale rõõmustavat ja elavat kunstitegevust loota.
Et meie noored kunstnikud suuremalt osalt uute ja kõige
uuemate kunstivoolude edustajateks on saanud, on väga loomulik:
neid ei köida mingisugune kunstiajalugu, mingisugused traditsionid,
mingisugused eelarvamised, nad ühinevad Europa kunsti kõige
noorema generatsioniga - sellest see Müncheni ja kõige noorema
Parisi kunsti tugev kude Eesti kunstis.
Mis tahab siis see kõige noorem vool? Kõigepäält: vaba-
nemist kõigist akademismuse kütketest, s. t. vanadest koolireeg-
litest ja nõndanim. ajaloo-maalikunstist, kunstist, mis päärõhku
kujutamise ainelise sisu pääle pani. Neoimpressionistile on aga
kõik kujutatav, ka sisuliselt kõige tühisem motiv; sellepärast on need
sagedasti optilised ja koloristilised probleemid, milledega uuem
kunst tegemist teeb. Edasi: vabanemist kõigest juhuslisest, kõrva-
lisest ja tühisest detailist; selle toonitamist, mis tugevat ja võimast
tunderefleksi tekitab. Sellest tulebki, et siin portree, maastik ja
eluta loodus (nature morte, Stilleben) esimesel plaanil seisavad.
Võtame nüüd üksikud kunstnikud, nii kuidas nad meile
näituse vaatamisel esinevad, ligema tähelepaneku alla.
J. Koort'i hiilgenummer tõmbab saali astumisel meie tähele-
paneku enese pääle. See on Parisi eellinnamotiv: uulits
vanade majadega ja taevas nende kohal. Selge päev hõljub pildi
üle. Perspektiv on hää, eesväli mõjus. Tagaseinaks on kergesti
pilvis taevas. Kena pruun tammepuust raam, kunstniku enese
nikerdatud, ümbritseb võimsalt pilti. Tüsedalt, selgelt ja rahulikult
seisab tükk Parisi meie ees. Selle pildi kõrval ripuvad mõned
väikesed maastikud, mis niisamuti kunstniku andest tunnistust
annavad, iseäranis nr. 124. Terve rida kavandisi ja eluta looduse
kujutusi (Stilleben) täiendab kogu. Ka ühe näopildi on kunstnik
välja pannud. Eluta looduse kujutustest paistavad mõned lille-
kogud väga maitserikka värvide-kompositsioni poolest silma. Ise-
äralise armastusega loob J. Koort tagaseina omadele eluta looduse
kujutustele, iseäranis hääd on nrd. 104 ja 105: esimene - mol-motiv
õrnades värvides, teine - dur-motiv võimsas rohelises ja punases.
Küll ähvardab Koorti juures tagasein vahel tema eluta loodust
ära lämmatada. Väga kenasti on tema ilusad pruunid nikerdatud
raamid piltide värvidega kokkukõlas. Need tüsedaraamilised
väikesed dekoratsioni asjad, mis oma ümbruse rõhu all kanna-
tavad, võiksivad eraldatult validavärvilisel seinal hästi mõjuda. -
Väga kena linnamotiv on veel nr. 112. Ka kavandid sisaldavad
nii mõndagi rõõmustavat, kuid väärtuse poolest on nad väga
mitmesugused.
Palju ühtlasemat pilti pakuvad K. Mägi tööd. See kunstnik
on täiesti neoimpressionistide leeri läinud. Ta on tubli värvi-
tehniker ja osav pointeerija. Tema eripõld on maastik. Port-
ree juures komistab ta modelli näo üle, millest ta ainult kolo-
ristilist väärtust oskab leida. Tema maastikud aga on täiesti näi-
tuse hiilgenumbrid, iseäranis nr. 142 on väga mõjus: mere sügav
sina ja võimas mäeselg tagaseinas, kollakad õied eesväljal annavad
üleüldiselt laitmata muljendi. Kahjuks on pildil üks kompositsioni
viga: õiepuu ülemine piirjoon eesväljal langeb mäeselja konturi-
joonega tagaseinas kokku, selle asemel et allapoole jääda või
mäeseljast üle ulatada. Selle puuduse tagajärjel tekib optiline
selgusetus, mida kahetsema peab. Väga kena ja korrekt on üks
Norra külamotiv ja Põhjamaa päikese loojaminek mõjusates vär-
vides. Mõlemad pildid on õnnelikult komponeeritud ja kangesti
stiliseeritud. Päris arusaamata on üks müstiline kasemets - nii-
hästi konstruktsion kui ka joonistus on selguseta. Väga armsad
on kunstniku peenelt pointeeritud väiksed maastikud. K. Mägi on
nagu Koortki juba kaunis valminud kunstnik ja kindel tehniker.
Ainult portreega ei ole tal sugugi õnne.
Väga anderikas portretist on A. Uurits. Tema õlivärvi-
line neegriportree (nr. 252) on väga maitserikas ja peenike käsi-
tuse poolest. Kaks kriidiga joonistatud näopilti (nr. 254 ja 265)
on ka kaunis kenad. Noore neiu näopilt on aga täiesti vaimuta.
Tundub, nagu oleks see pilt kassiahastuse meeleolus loodud. Vana
eide pildist kõlbab ainult pää, kehal aga puudub iga anatomia -
ükski osa ei seisa uskumapanevalt teisega kokkukõlas. Üliõpilase
pildil, selle vastu, ei ole ühtegi nendest vigadest. Kust tuleb nii-
sugune ühtlusetus võimises? Noor kunstnik peaks enese üle ise
tõsiselt kohut pidama. Niisuguste annete juures peab rohkem
korda saatma. Et ta midagi võib, seda näitavad tema osalt väga
hääd maastikukavandid.
Väga mitmekülgne kunstnik on N. Triik. Tema meeste-
rahvaportree (nr. 207) on hästi korraldatud ja peenike isiku kuju-
tamise poolest. Preili Z. pildist kõlbab ainult tagasein, mis suure,
vahest liigagi suure, armastusega on maalitud. Kuid see tagasein ei
seisa eeskleebiva naisterahva kujuga mingisuguses ühenduses. Kui
tuletab meie kunstnik Rootsi kunstnikku
Bruno Liljefors'i meelde; esimesel puudub
õnneks haavav realismuse võimsalt etteastu-
mine ja just esimesel plaanil, selle asemele
aga tuleb impressionismuse õrnus.
Mis selle kunstniku tööde juures haava-
valt ja kunsti muljendid rikkuvalt mõjub, on
nende liig kavandlik laad; puudub välja-
töötavus, mis iga jäädavama mõjuvuse alus
peaks olema.
Jaan Koort.
Selles kunstnikus on palju temperamenti,
aga vähe püsivust. See ongi põhjus, mis
J. Koort'i hüper-modernide kunsti voolude
ja vanemate meistrite mõjusid vaheldama
sunnib, nii et kunstniku kiikumise amplitud
kõige suurem on. Milles aga suur tempe-
rament ennast kahtlemata kõige mõjukamalt
avaldab, on värvide suurepäralsus mõnes
nature morte´is. Vaadake, näit, J. Koort'i
"punaseid kapsaid". Kui palju värvide har-
monie iludusi ei sisalda see tööl! J. Koort on
meie kunstnikkudest pea üksik, kes värvide
kõige helekamaid üleminekuid armastab, kes
vastandite kokkukõla leida mõistab, kus värvid
oma helkivuses otse karjuvad on. Kuid see
oleks J. Koort'i üks külg: sellega esineb ta meil
mõnedes maastikudes ja nature morte´ides;
iseäranis tuli see mineval aastal nähtavale.
Tänavustes töödes esineb J. Koort realist-
likuma impressionistina, kelle värvidest vane-
mate impressionistliste meistrite kahvatus
välja paistab, kuid neil, nagu pleekinud
värvidel on oma charme, mis palju külge-
tõmbavam, kaasakiskuvam on kui varemate
tööde helkivus. Kuna hüper-modernides töö-
des joon, joonistus pea täitsa ära kaduda
püüdis, on tänavu näitusel olevatel jälle
kindlamad konturid.
K. Mägi
üle oleks raske otsustada, sest et see
kunstnik praegu alles ehk veel oma edene-
misekäigu poolegi pääle pole jõudnud, kui
mitte tema rohkearvulised tööd mõnede
vanemast ajajärgust pärit olevatega, tõenäo-
listele oletustele ei avateleks. Selles kunst-
nikus on kahtlemata suur stiliseerimise anne,
mis suures dekorativilises stiilis tulevikus
midagi võimsat luua võib, sest kalduvused
dekorativlisuse poole on K. Mägi juures ehk
kõige võimsam element. Oma tundelik-
kusega, mis kuni haigluseni ulatab, näeb
ta loodust, kust ta kõike seda, mis kunst-
niku tundmusi vangistada on suutnud, välja
ütleb. See kõik ei sünni aga impressionismu-
sele omasel ülelibiseval kergusel, - viimane
ilmutab ennast ka, aga üksi rohkem kavandlis-
tes töödes, - vaid juurdleval raskusel: kunst-
nikku on mõni koht oma dekorativlisusega
"BERGMANNI ABIRAHA"
Eesti rahva kirjanduse edendamiseks ja Eesti õppiva nooresoo toetamiseks.
Tartus, 10/23  IV 1911
hr. K. Mägi (Maegui) Paris Rue Pascal 52.
Teie soovi pääle (5/I 11) Bergmanni Abirahast
toetust saada, peame teatama, et toetuse and-
mine sedakorda kahjuks võimata oli. Raha oli
ülepää 175r, mis 14 abisoovija vahel oleks pidanud
jaotatama, nii et üksiku pääle ainult küm-
mekond rubla oleks tulnud. Kolmanda Eesti
kunstinäituse jury liikmed, kelle hooleks BA
ülemal nim. summa jaotamise andis, olid arva-
misel et parem on 5 kunstiõpilast suuremate sum-
madega aidata, kui 14 ainult vaiksematega,
ja tegewad selle järel oma otsused.
BA nimel OKallas
Dr. O. Kallas.
Tiigi uul. N. 31.
impressionismuse paremaid külgi esitav J.
Koort ja muljendi silmapilklust püüdev, õhu-
likku kergust omadesse töödesse panev ja
loomi trehvavalt karakteriseeriv P. Burmann
seisavad enam vähem üksikult.
Karl Burmann
on vist küll meie esimene arhitekt, kellel
kaugemale ulatav võimine näikse olevat.
Võib ollagi, et käesolevad projektid küll
mitte omapäralsusega üllatavad ei ole, -
ei tahaks selle üle otsustama hakata, -
siiski lootustandvad on nad kahtlemata, ja
lasevad oletada, et kunstnik Saksa modern
stiilist ajajooksul vabanedes rohkem põhja-
maade karakteristlisi iseäraldusi ette tuua
suudab. Mind huvitasivad enam Karl Bur-
mann'i maastikud, kuigi ehk kunstnik arhi-
tekturis oma pääülesannet näikse nägevat.
On ju loomulik, et arhitekt maalikunstnikuna
esinedes esimeselt kunstiharult kindlama
joone ja kuju kaasa toob, mis realsusele
rohkem vastav on. Seda näeme ka Karl
Burmann'i juures: tema on omades maas-
tikkudes modern-realist, umbes V. Purvit'i
koolist. Kui ütelus „kunstnik laseb realset
ilma läbi oma hinge prisma käia" kellegi
kohta sõnasõnaliselt trehvav on, siis kõige-
päält modern-realistliku maastiku kohta:
viimase juures puudub see osa, mis tööd
„ilusa looduse kujutuseks“ teeb ja sellelt
kunsti mõnutundmuste väljakutse võime
võtab. K. Burmann'i maastikud on kõige
"loomutruumad", aga nendes on kunstniku
hing, on meeleolu, nad ei ole ära maalitud
loodus, vaid kunstniku meeleolud ja tund-
mused looduse pääle ülekantult.
Paul Burmann.
Kui keegi meie kunstnikkudest sõna
otsekoheses mõttes impressionist on, siis
kahtlemata Paul Burmann: kui impressionis-
muses neid silmapilkliste muljendite, mis ini-
mesest üle libisevad, edasiandmist nähakse.
Neid muljendid mõistab see kunstnik oma-
päraliselt näha ja edasi anda. Kunstniku mee-
leolud, kuigi neid impessionismusele omane
uduloor ümbritseb, pääsevad jõurikkalt mõ-
jule; töödes valitseb isesugune õrn kergus,
millel Prantsuse kunstnikkude, osalt Toulouse-
Lautrec´i ja Degas´i tsirkuselise õhulikku-
sega sugulust on, puudub ainult esimese
häbenemata teravus ja viimase solidlus. Ma
kinnitaksin otsekohe, et P. Burmann'i töödes
ülemal nimetatud Prantsuse kunstnikkude
mõju domineeriv on, kui mul mitte kind-
lasti teada poleks, et see nõnda ei ole.
Teise silmapaistva omadusena esineb meile
P. Burmann'i töödes tema võimukas loo-
made karakteriseerimine. Selle poolest
209. Prl. T. näopilt (prl. E. Tarto omandus,
210. Prl. M. näopilt (prl. T. Martna oman-
dus, Tartus)
211. Hra L. näopilt (hra B. Linde oman-
212. Hra M. näopilt (hra R. Mäesepp'a
omandus, Tartus)
213. Prl. Z. näopildi joonistus (prl. M. J.
Zakrevsky omandus, Peterburis)
214. Prl. J. näopildi joonistus
215. Pr. J. näopildi joonistus
216. Parunipr. E. näopildi joonistus
217. Parunesse E. näopildi joonistus
218. "Lennuk". Seinamaali kavand
219. Kavand
220.
223.
224.
} „Eesti Muinasjuttude" illustratsionid
225.
226.
227.
228.
229.
August Rosileht.
193. Motiv Pärnu sadamast
194. Grafikalik sulejoonistus
195. Kabel Järva-Madiselt
196. Kevade Udelnõi parkis
197. Piirita
198. Grafikalik sulejoonistus
199. Kevade algul. Motiv Peterburist
Udelnõi pargist.
A. Schekotihina.
200. Plakat
201. Kavand
202. Litografie
203. Kavand
204. Kavand
205. Joonistused
Nikolai Triik.
206. Prl. Z. näopilt (pr. M. N. Zakrevsky
omandus, Peterburis)
207. Hra L. näopilt (hra M. Levin'i oman-
dus, Kristianias)
208. Pr. G. näopilt (pr. V. J. Grekov'i
omandus, Vitebskis)
152. Maastik
153. Maastik
154. Maastik
155. Kased
156. Maastik
157. Maastik
158. Maastik
159. Maastik (hra E. Virgo omandus, Tartus)
160. Maastik
161. Maastik
162. Maastik (hra B. Linde omandus, Tartus)
163. Maastik
164. Maastik
165. Lilled
Roman Nymann.
166. Lom'i kirik Norras
167. Interieur
168. Interieur
169. Interieur
170. Akvarellid
171. Grand Trianon Versailles
172. Pastell
173. Versailles
174. Liljehammer. Maastik
175. Maastik
176. Vaias-ait (Staburet)
177. Vana-Norra kirik
A. Pillart.
178. Hullustavad ööd
179. Naise sündimine
180. Inimene ja elu
181. Kadriorus
182. Kadriorus
183. Tormine meri
184. Naised kiriku ukse ees
M. Pukits.
185. Puulõiked.
186. Puulõiked.
Kristjan Raud.
187. a) Leinarong b) Surm suudleb
Paul Raud.
188. Blondine
189. Näopilt
190. Muhu rauk
191. Maastik
192. Punase kübaraga neiu
W.a. hr. Kallas
Paari päewa eest sain siingi eestlastega kokku - kus neid
ei ole! Konrad Mägi kes juba teist aastat siin asub
siinolekust on Kristiania lehed lühidalt teata-
nud) ja tuli mind waatama. Ta on tüüpiline
"Eesti näljane kunstnik". Alguses olla tal ühes/ siinse
millest ennast elatanud, kuid kolmat kuud
ei ole aga juba mingit teenistust. Alalise
wegeterimise tõttu on ta närwid rikutud, tohtrid
wähe parandada kuid raha puudus on ta
Kristianasse kinni naelutanud. Juures olewast
sonumist, mida "Postimehesse" palun mahutada
näete, et Mägi siin oma piltidega tähel pane-
tähtsam leht, ja selle kõige paremad kunsti
selle pärast, et Teile ühes on palwet Mägi aita-
mise pärast ette tahan panna. M. ise on
tagasi hoidlik ja saamatu inimene, kuid tal
ta on kaunis agaraste töötanud ning
on amet. Ja see annaks talle wast wähe
õigust näit. waikse abiraha saamiseks Bergmanni
abirahast. Ja kui M. oma seisu korrast
Mulle oli jutustanud, panin talle ise selle plaani
teine - tee M. aitamiseks, kui Bergm. abirahast
ometi mõni ja jõukam eestlane, kes mõne
M. pildi ära wõiks osta. Wäiksemate
skizzede hinnaks määras ta 25 rbl
suuremate piltide eest Tahaks ta 50 - 100 -
150rbl. Wiimastest on mõni toesti õige
kena aga ka skizzed pole halwad. Wast
wõiksite selles asjas mõnda teha. Igatahes
palun Teid teha, mis wõimalik (Pilti, nagu
teate, wõib ilma Tollita Tartusse saata; walda
wõiksin mina, kui ostja usaldab)
Peale selle palwe minu enese poolt. Raha, mis
enne ärasõitu sain, sulab kokku imestamisewäärilise
kiirusega. Ma ei ole weel hr F. Malingi juures
olnud, aga on lootust, wahemalt armulised siinsed
ajakirjanikud, kelledega kõnelesin nii - et priisõidu
saan. Kordan aga/, et raha napiks jääb, sellep.
paluksin rublat 50-75 weel lisaks saata lasta
ja wõimalikult kohe, et teaksin, kas reisu peale üleüldse
wõni mõelda - "Minu adress: Kristianija Tullinsgada
pensionat Bode.
Mägi adress: Kristiania, Kirkeveien, 56 V
Paluksin mõlemais asjas lühidat wastust
Paljude terw. kõikidele Ed. Wergo
K.a. Bergmanni Abiraha
Walitsusele
Nende ridade otstarb oleks kunstniku
pääle tähelepanemist juhtida, kes kõige hädalise
malt abi tarwitaks: Konrad Mägi. Põhjused, mis
selle kunstniku kasuks kõnelevad, oleksivad
1) Konrad Mägil kui kunstnikul suure ulata-
vusega võimine. Seda on juba mitmelt poolt
konstateeritud. Nimetaksin siin kohal:1) Norra
kunstiarvustajad, kes K.Mägi tööde näituse pu-
hul mineval kevadel, kiitvaid otsusid andsivad
Et mul praegu just käepärast ei ole, siis võiksi
vad neid arvustusi tarbekorral hra Eduard Wergo
N. v. Stryki arvustus, mis siia kaasa on lisa
tud. 3) III Eesti Kunstinäituse nimekirja
sissejuhatus lhk 9,10 ja 11 ja minu artikel
ajakirjas "Kyläkirjaston "Kuvalehti" No 50
1910. Kunstnäituse katalog siia kaasa lisatud
4) Dr. 7. Luiga, "Päevaleht" N 2, 1911.
64. Maastik
65. Maastik
66. Maastik
67. Maastik
68. Maastik
69. Maastik
70. Maastik
71. Jaht
72. Maastiku joonistus
73. Lõvi. Litografie
74. Tiiger
75. Tiiger
76. Eau-forte
77. Eau-forte
78. Eau-forte
79. Puulõiked
80. Joonistused
81. Joonistused
82. Joonistused
83. Joonistus
84. Kavandid
85. Kavandid
86. Kavandid
87. Joonistused
88. Kavand ja joonistus
89. Talve joonistused
90. Kevade joonistused
91. Joonistus
V. Kangro-Pool.
92. Suve öö
93. Kalevipoeg ja põrgupiigad
94. Linda
95. Luupainaja
96. Maastik
97. Nature morte
98. Nature morte
99. Nature morte
100. Nature morte
101. Maastik
102. Maastik
103. Maastik
104. Nature morte
105. Nature morte
106. Nature morte
107. Maskid
M-r Dr O. Kallas.
Tiigi uul. N. 32
Dr. Fr. von Stryk.
Kolmas Eesti kunstinäitus.
änavune kolmas Eesti kunsti-
/v
näitus tähendab tuntavat
edu teise kõrval. Et edasi-
püüdjate noorte kunstnik-
kude siin väljapandud tööde
vastu õiglane olla, peab näi-
tuse üleüldist muljendit kõi-
gepäält ära tähendama. See
näitus ei ole mitte konkur-
rentsinäitus, ei ka repre-
sentatsioni- ega sentsa-
sioninäitus, vaid töönäitus: ta peab näitama, mis noorte kunst-
nikkude rühm viimasel ajal teinud ja õppinud on. See näitus
tahab aga ka publikumile võimalust pakkuda, ostmise ja arvustamise
läbi kodumaa kunstielust osa võtta. Kujutav kunstnik pöörab iga-
ühe poole, kellel silmad, et näha, ja süda, et ühes temaga selle
ilusa maailma rõõmusid ja kannatusi kaasa tunda. „Astuge sisse
kunsti templisse: kunst ühendab, puhastab, peenendab inimesi
ja selgitab nende elu taevaliku valgusega."
Jury on väga leplik olnud, sellepärast on kunstnikud omad
atelier´ed kaunis täielikult välja pannud: väga hääde ja valminud
tööde kõrval ripub nii mõnigi poolik, valmimata ja nurjaläinud
katse. See ei pea aga vaatajat pahandama ega ära kohutama,
sest kes kunstniku elusse pilku on heitnud, see teab, kui palju
vaeva, puudust ja pettumust peab kannatama, ennekui meistritöö
valmis saab; ja kui kunstnikud nii otsekohesed ja ausad võivad
sügavam kui Gerhard Munthe oma. Viimane
on rohkem orjalikult rahvakunsti kopeerinud,
kuna Kr. Raud vabamalt meie rahvakunsti
aineid tarvitab, kunstniku fantasiale suure-
maid avalduse võimalusi andes. Rahvakunst
on Kr. Raud'ile inspiratsioni andja, mitte
siht, mida kätte saada, otse jäljendada
püütakse. Selle kunstniku värvid ei paku
midagi üllatavat, aga siin on kõik koonda-
tud, juba nende raskete toonide valik ise
mõjub selleks kaasa, et seda alati müstika-
list laadi kandvat tundmust, mis kunstnik
käesoleval korral just näeb, seda elavamalt,
seda kindlamates joontes välja kutsuda, mida
kindlusetamata kujude konturid on.
Nikolai Triik
on noorematest pea ainukene, kes meile
enam vähem kujunenult esineb. Seda kunst-
nikku on elu müstikaline tõsidus vangis-
tanud. Mõned arvustajad on selle kunst-
niku sugulust V. van Gogh'iga ära tähen-
danud. Osalt on selles ka tõtt, sest N.
Triik on ehk V. van Gogh'ile omasest
looduse vaatlemisest välja läinud, kuid vii-
mase ainult muljendite edasiandmisest, mis
sagedasti esialgsete rahvaste primitivide
poole kaldub, on N. Triik koguni teisiti aru
saanud: tema paneb rõhku tõsiduse sügavuse
pääle. Saadud muljendid püüab N. Triik
täies suuruses, omade kaasaskäivate vähe-
remas võimus viibivad, näeb. Oieti ei näegi
Kr. Raud inimesi, vaid neid liikuma pane-
vaid jõudusid, tundmusi, mis inimesi valit-
sevad ja juhivad, ja nende tundmuste sünni-
tajat ümbrust ja milieu'd. Inimesed ise taga-
nevad koguni viimasele plaanile, nende keha
joonistuses näeme meelelisi hoolimatusi, mis
aga siiski mitte haavavalt ei mõju, need
kaovad hingelise külje valitsevuse sisse ära.
Juba sellepärast, et Kr. Raud ühe tundmuse
ainuvalitsemist omades kujudes näeb, on
temale muinasaeg palju lähem kui olevik:
meieaja inimene on nii differentseeritud, ta on
omade tundmuste ja hinge avalduste poolest
nii mitmekesine, nii killustatud, et teda
kunagi üks tundmus võimukalt vangistada ei
suuda. Muinasaeg ei ole aga Kr. Raud'i aru-
saamise järele mitte lõpmata tondilugude rida,
vaid algusjõudude valitsus ja selle läbi tek-
kinud iseäraline hingeline müstika, mis enese
väljaütlemiseks primitivlusele lähenevaid
avalduse viisisid nõuab ja neid vanas rahva-
kunstis näeb. Kr. Raud'i müstika ei ole
mitte Edv. Munch'i vägeva hingelise müsti-
kaga, mis see kunstnik modernses tehnikas
avaldab, sugulane, vaid Norra kunstnik
Gerhard Munthe rahvakunstile lähenev.
Vahe on rohkem sisemine: Kr. Raud'i aru-
saamine, - ma kõnelen meie kunstniku
arusaamisest, nii palju kui see ennast tema
töödes avaldab, - rahvakunstist on kaugelt
Herrade kunstnikkude adressid:
1. P. Aren, Narvas, Juhkenthal, Proomi
maja 156.
2. Karl Burmann, "Noor-Eesti" toimetus,
3. Paul Burmann, "Noor-Eesti" toimetus,
4. V. Kangro-Pool, Tallinna uul. 39, Tartus.
5. J. Koort, "Noor-Eesti" toimetus, Tartus.
6. K. Mägi, Kristiania, Norge. Frogner-
veien No 35.I
8. A. Pillart, Müürivahe uul. 11, Tallinnas.
10. Kr. Raud, Tiigi uul. 28, Tartus.
11. P. Raud, Lai uul. 31, Tallinnas.
13. A. Schekotihina, "Noor-Eesti" toimetus,
14. N. Triik, "Noor-Eesti" toimetus, Tartus.
15. V. Triik, "Noor-Eesti" toimetus, Tartus.
16. A.Uurits, "Noor-Eesti" toimetus, Tartus.
vangistanud, kuid ta ei lepi mitte üksi selle
momendilise muljendi edasiandmisega, vaid
näeb selle taga midagi muinasjutulist ava-
nevat. See tuleb iseäranis suuremas "soo-
maastikus" ja "maaninas" nähtavale. Selles
võiks kaudset sugulust Edvard Munch'iga
näha. Kuid Munch'i panikaline arusaa-
mine tervest omast ümbrusest, tondilisuse
domineerivus Munch'i juures peitub K. Mägi
dekorativiliste stiliseerimiste tagaseina taga
alles. K. Mägi tööd on nagu saladuslised
väravad, mis meie tähelepanemist täie
jõuga vangistavad, meid aga piinab küsi-
mine: mis sääl taga on. Alguses kaunis
realistlikust dekorativlisusest välja minnes
on kunstnik impressionismuse vangistavas
mõjus olles, iseäranis neoimpressionistli-
sed pointillistid on nähtavasti suurt mõju
avaldanud, kes värvide plekikeste üksteise
kõrvale mahutamisega värvide mosaiki luua
tahtsivad, kus värvid ühiseks kontserdiks
kokku sulama pidivad, kuna maalitavad
asjad ise ainult tagaseinaks olivad; neilt
ongi K. Mägi omad ilusad värvid omandanud
ja nendega omasse kolmandasse edenemise
järku jõudnud: pointillismust meelde tule-
tava tehnikaga dekorativlisse stiliseeri-
misesse.
Kui K. Mägi ka impressionismusest on
välja läinud, siiski ei ole tema vormi
kaotanud: vorm ei kao K. Mägi juures mitte
ümbruse udusse, ei ole mitte udulikkuse
looriga üle ujutatud, vaid kindlates kontu-
rides esinev.
Roman Nymann
esineb rea Norra maastikkudega, iseäranis
vanade hoonete maalidega: kunstnikku
näikse rohkem nende majade arhitektoniline
külg huvitavat. Vana Norra talumaja inte-
rieur'ist õhkub isesugune igatsev õrnus
vastu, niisama kostab vana kirikut kujuta-
vast pastellist võimukas tagasihüüe läinud
aegadesse. See ei ole mitte osalt N. Triik'ile
omane arhaiseerimise püüe, vaid hoiatavad,
maanitsevad mälestusesambad, mis mineviku
luulet ja ilu püüavad elustada. Jääks ainult
soovida, et see kunstnik tulevasel näitusel
kodumaa vanade talumajade charmi võimu-
kalt avaldusele tooks. Kahju, et R. Nymann'i
dekoratsionide kavandid tänavuselt näituselt
puuduvad; maastikud, mis välja on pandud,
ei või küllalt selget pilti sellest kunstnikust
anda, sest et tema päävõimine ikkagi roh-
kem dekorativilistes töödes peitub.
Kui ükski meie kunstnikkudest muinas-
jutuline on, siis kahtlemata Kristjan Raud.
Temas peitub muinaslugude nägija, kes nende
algjõulisesse müstikasse tungida suudab ja
sääl inimesi, kes ühe tundmuse kõige suu-
tes, paistab, nagu oleks see temperament
liiga distsiplineerimata: tema avaldused on
küll jõurikkad, võimukad, mõjuvad loodus-
lise üllatusega, kuid on möödaminevad,
nende mõju ulatab rohkem laiusesse kui
sügavusesse. Maastikkudes on midagi alg-
jõulist, mis aga kahjuks kõigist mineviku
ja oleviku kunstvõitudest liiga ignoreerivalt
mööda läheb; selle kunstniku temperamen-
dil puudub veel koolitus.
Koguni teise muljendi jätavad V. Triik'i
kunstkäsitöölised kavandid järele : nendes
avaldab ennast stiilitundja ja fantasiarikas
kunstnik, kes omadele töödele ka muinas-
loolist meeldivust suudab anda. Mulle
näib, nagu seisakski V. Triik'i päävõimine
omapäralsetes kompositsionides, mis kunst-
käsitöö mitmesuguste harude jaoks on mää-
ratud.
A. Uurits.
Alles algav noor kunstnik, kes mineva-
aastasel näitusel omade primitivlise lihtsuse
ja stiiliseerimise kalduvusi avaldavate sule-
joonistustega, mis sisemise ilma võimsamaid
avaldusi kehastasivad, üleüldist tähelepane-
mist ja lugupidamist võitis. Nendes sulejoonis-
tustes heljus algupäraline elevus, mis juba sel-
lele kunstnikule omases stiilis avaldusele tuli.
Midagi ühtlast oli kõigis neis töödes, mis meie
sellelt kunstnikult, iseäranis grafikas, läinud
mate muljenditega ühes edasi anda. Ise-
sugune raske, sagedasti lasuv, ma nimetaksin
kuradlik tõsidus, kui see mitte liiga para-
doksina ei kõlaks, on kõikides N. Triik'i
näopiltides, see annab ennast isegi värvide
tumeduses tunda. N. Triik'i värvidel puu-
dub vangistav, üllatav mõju, aga nad rahul-
davad vaatajat oma peenemaitselise kokku-
kõlaga, mis omas ühetoonilisuses siiski vahel-
davad on, kui kauem vaatled. See tõsidus
püüab küll mõnikord liiga raskeks, vahest
koguni puiseks muutuda. N. Triik'i viimastes
töödes on aga pööret märgata: rusuva ras-
kuse asemele astub isesugune õhulikkus,
kergus. See avaldab ennast kõigepäält
vähese jõukulutusega võimsalt karakterisee-
ritud pääde joonistustes (paronesse E., paruni
pr. Er., pr. J. ja pr. Z. näopilt ja neiu T. näopili-
dis. Siin on midagi renessantsi pühade teise-
ilmalisust oleviku salonilisusega ühendatult,
etheriline hõljuvus, millega ka värvide vahetus
käsikäes käib: tumedad, rasked vahetavad
endid õrnade valkjamate, kergete vastu.
Valentina Triik'i
töödes on Vene laiust, missuure temperamen-
diga ühendatud on. Juba värvid avaldavad esi-
mest iseloomulist joont - iseäranis maas-
tikkudes: need on ülejooksva temperamendi
sünnitused. Maastikkudes, iseäranis tänavus-
dudest ja nende otstarbekohasest tarvitamisest. Meie soovime
temale tublit kooli ja paar hääd arvustajat sõpra. Vahest paneb ta
meid siis ükskord omade toodetega veel imestama. Kõigist väljapani-
jatest kunstnikkudest on tema igatahes kõige algupärasem.
Prl. A. Schekotichina on grafika kunstnik. Ta ei ole
mitte väga algupärane, ehk ta küll seda olla püüab. Kuid väik-
semates töödes ilmutab ta palju maitset ja tähelepandavat võimist.
Ta peaks end grafikale ja raamatuilustamise kunstile pühendama,
sääl suudaks ta rohkem korda saata. Suuremad tööd avatelevad
teda kergesti ekstravagantsidele, näit. plakat (nr. 200).
A. Pillart ja A. Rosileht on alles algajad, kellede
kohta raske on otsust teha. Meie ootame parem ära, mis nen-
dest saab, ilma et meie neilt julgust tahaksime võtta.
Ainult nii edasi töötada! tahaksime meie kõikide nende
noorte kunstnikkude poole hüüda. Ja siis näitame meie varsti ilmale,
et ka meie lugupeetavate toodetega rahvusvahelisest kunsti-
edust osa võime võtta. Vahest ootab ka meie kodumaad hiilgav
tulevik kunsti põllul. Meie oleme küll alles alguses, kuid see
algus näitab õige paljutõotav olevat.
Tartu 23/II 24
Väga aust. hra president!
Teie kirja pääle 2/s.k päevast
on mul au Teile järgmist
teatada:
1) Ludvig Oskar, Türihalliku
Kõrgema algkooli inspektor
2) August Kilgas, Tallinna
Kunst-tööstuse kooli inspektor
3) Jüri Riis, Oli ennem Pärnus
joonist. õpetaja - nüüd arvat. Baltiskis
4) Elsa Bergström - ei tunne
5. Rudolf Tassa, asub Pariisis-
Majandusline seisukord ja adr. teadmata
Aupakl. tervit.
Teie KMägi