Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
on. Sunud õde ja mino Kaks poega!
kübar. Kuid rahwa hulgas ei leidunud ühtegi
äraandjat. Järelewaatusel selgus, et kõik sedelid
olid puhtad.
Pettunult seisis v. Berg laua ees, kellele
rittmeister küsiwalt otsa waatas. Pealekaebajat
tabas nähtawasti tunne, et sel tõsisel silma-
pilgul ka mõisa „omad mehed“ teda maha
olid jätnud.
Katsuti weel rahwa hulgast üksikute,
ustawate isikute kontori kutsumisega
ässitajate, üleskihutajate ja wargate jälgile
saada, kuid asjata. Wõeti siis wallast walju
käsu peale kokku toodud 60 püssi ja 22 rewolw-
rit kaasa ja sõideti mõisa tagasi, kus laske-
riistad sepapajas puruks taoti.
Teisel päewal kogus Tamme walla ja ka
Rannu rahwas aegsasti wallamaja juure, ar-
wates: egas eilsest halwemat tule.
Karistussalk endises kooseisus asus walla-
majja ja Werevi küla mölder J. Mittal kutsuti
kontori, kellele kuulutati, et ta kohe maha
lastakse, sellepärast, et julgenud 12 dets.
walla üldkoosolekul öelda: Kui wallawanem
raha sõjariistade ostmiseks wälja ei anna,
lastakse ta maha. Seda ootamatut
otsust kuuldes minestas Mittal ära
15. Mai Pühapäev, Ilm ilus selge ja kuiv
täna olli. Pähnä hobune aija sõngud
veedü õhtani üksi 15. koormad ja virkse
aedu aija peale Naine pani kartolid
16. Mai. Esmaspäev Ilm kuiv sooe selge
sõnik ärä veedu 15 koormad ja virkse
ärä aedu, ja otra tehdud 16 kgr.
17. mai Tõisipäev Ilm Kuiv sooe selge
Kodus omi kartolit pandu üksi, naine
Korjas Kuhja, juures seeka õhda sell päeval
18. mai Kolmapäev. Ilm sooe Kuiv selke
osulas käidu mune müdü 63. tüki õhda poole
Kartollid pandu õhdani. vabalas Akõvatu
19. Mai. Neljapäev. Ilm pilves ja sajab kerke
vihm kartoli paneg ära lõpetatud A. Kõvetu
20. Mai. Reede. Ilm. selge kuiv suur Tuul.
Kolhoosis töös olnud 8. kasti kartolid veedu.
õhda poole olli koos olek Juhanson saie
Hobuse homses aijamaa teha, seeks õhda
1960. aastal
21. Mai. Laupäev Ilm selge kuiv. aijamaa
ärä tehtud õhda Hobõne Rautsebäl viidu
22. Mai. Pühapäev. Ilm on kuiv pool pilves.
Külm Homigu tuul, naku. Sügis näeb Ilm väljä
olen kõig päev kodus prii, üks täielig puhkus;
23. Mai. Esmaspäev Ilm olli öösel vihma sadanu
päevä Kuiv selge sooe. Kolhoosis heina seemend
külvetü 40. Kgr kahe tükki ümbre külvis.
24 mai Tõisipäev. Ilm Kuiv selge sooe kodus
olnud õhda. Juhatuse koos oleg Kesküses,
25. Mai, Kolmapäev, Ilm pool pilves. tuleb
õrna vihma ümbre. Lõuna: osulas. Käitud
34. munna müdü 19 rubla Lohda ostõtud;
26. Mai. Neljapäev Ilm on tänä pilves
sajab vihma õige palju külm nagu. Sügis
võrus. Ladal Käidu, Pussika mintü ja
taksoka. Koju sõitetu. Seega õhda. A.Kõvatu
27. Mai. Reede. Ilm pool pilves kuiv. tänä
tulli Kaiva meister, Ivan Kusti tõie kaivo
riista mino poole Plangit vena aitasi Koivo
24. August. Kolmapäev 1960 aastal Ilm samane
Kolhoosis Lina ette pantu seega kõik see töö
25 August Neljapäev Ilm kuiv sooe selge vaga.
Kolhoosis Linna seemnid sarta pantu, ja künre (2)
kärbä maasise löödü, õhda poole. Lino
masina alla. Lastu üksi vabalas: AKõvatu
26. August Reede. Ilm kuiv sooja pool selge
Kolhoosis Homogul seemnid sarta pantu. 3 Inemis
õhda poole. Lino masintötud alla lastu
kubartus massinalle 6000 peijo A.Kõvatu
27. August. Laupäev Ilm on pool pilves sooe
ja väega vaga. Lina seemnid peksetu kodõ.
ald võedu 1. ton. ja kubartõdud 3000 peijo
28. August. Pühapäev. Ilm on selga ja sooe
heina nütetü omale ja üles võetu, AKõvatu
29. August Esmaepäev Ilm on pilves sooe ja vaga.
Ruki külvimasina peal oldu 9. haa külvetü
Sanga nurme, heinasu piirile. vabalas AKõvatu
30. August. Tõisipäev ööse satas, Suurt pikse
vihma. õlgi kuhja kaks toni mehe peale A.Kõvatu
1960. Astal.
31. August. Kolmapäev. Ilm on tänä vihmane
kolhoosis töös olnud Audo peal viljä laaditu
1. September. Ilm on kuiv ja selge. töös
olnud külvi masina peal külvetü 14. ha.
Tänä möödub 29. aastad Mino Esimese
poja. Sünist 1931. aastal. Surnud 7.
Septembril 1944. aastal. Puhga rahus
mino. Armas poeg. Elmar olku Sule
kerke kodumaa muld. Südamest kurvastada
Sina. Isa! ja Ema! Kus oled. Saa õiguse
Jumal kes mind on raskest. Kurvastanu!
2. September. Reede. Ilm on päevä kuiv
õhda eel sadas: vihma! Linaseemnid
peksetü 13. tsendneeri kodõ võetu masina
juures Kaludu ja Andrele viidü. A.Kõvatu.
3. September. Laupäev Ilm kuiv pool selge
Lina veedü 2000 peijo seega õhda A.Kõvatu
4. September Ilm kuiv, ja pilves: Hago veedü
Kolhoosi Hobõsõka 4. Koormad AKõvatu
19. oktoober
Kolmapäev 1960. aastal
ööse sadas suur. Lumi maha püsis
kuni õhdani. Osulas. Arsti juures käidü
õhda juhatuse koosolek. Kell 18. tõist
Tänä Lukesin võru hälest et maedi mino
onnu naine. Miili. Teever Puhka rahus
Mino. Armas vanema aja. Sugulane
Tänä maksetu 3. kvartolli abistust 100. rub
20. Oktoober. Neljapäev. Ilm on tänä suur
sula pilves kõig päev ja ilma tuulelda vaga.
võrus Rahva kohdu istunkil oldu, sõitõtu
pussika 5.1/2 rubla sõitu rahas AKõvatu
21. Oktoober. Reede Ilm sadas kõige päev, Lume
ja vihma õhda. Partei valimis koosolek
Kolhoosis võrust olli II segretär Zirk ja
Havistö Mihkel olli. Purjus, seega lahkus
õhda
Juhansoon asemele saije Madisoon seka
22 oktoober Laupäev Ilm selge üle nädali
Olen kodus panin kõige esimese kartolli
kuhja talve vastu kini. oli õige kuiv
23. oktoober Pühapäev 1960. aasta. Ilm on tänä
sula kuiv pool selge vaga. Kaks Kartolli
kuhja õlgika ja nõrka maaka kinni pantu
24. Oktoober. Esmaspäev. Ilm selge nõrk külm
kodus üks oinas tabetud. seega õhda AKõvato
25. oktoober Tõisipäev. Ilm on täna selge ja
külmanud nii et maa ei sulaki ärä. Kodus
kuhja mullaka kaedud. õhda osulas Kiiri
saadõtud rahvakohtuse, ja partei õberinkis
oldu. Lektoor Madisson, 21 oktoobril kolmada
Kvartalli tasoo maksetu 400 rubla AKõvatu
26. oktoober Kolmapäev. Ilm on selge ja
maa külmanud. Olen kodus, piimä
raha maksetu 10-20 oktoobrini 62 rubla 15. ko
27. oktoober. Neljapäev. Ilm hakas. Lund
saadama, õhdas lumi suur maas.
vanaduse vonti rukid mustjast 100. kg.
28. oktoober Reede. Ilm pilves suur. Lumi
maas praegu ei saja. Lund, on Homug veel.
Kõik päev. Lumi maas. Ilm vaga õhtani. AKõvatu
ei olnud, mis tähendab õieti sõjaseadus.
Käremeelsed ei lasknud end eksitada, ei loo-
bunud koosolekutel käimisest, waid tegutsesid
endiselt elawalt, kawatsedes koguni 12 detsembril
tormisel üldkoosolekul wallaametnikkude kõr-
waldamist toimida, mis õnneks kainemate
wahelesegamise tõttu nurja aeti. Kuid poolte
rahuldamiseks waliti kahest pahest wähem
ja wõeti wastu rida ülemaa tuttawaid otsusi,
milles nõuti mõisnikkude eesõiguste ja kiri-
ku regulatiiwmaksude ärakaotamist, ema-
keeles õpetamist algkoolis, kohtutes ja ame-
tiasutustes Eesti keele maksma panemist,
laastawat metsade raiumist ja müümist mõis-
nikkudele ära keelata, kõrtsid sulgeda ja walla
rahadega sõjariistu osta rahwa warustamiseks -
mustasaja wastu.
Need otsused pidi wallasekretär kohe
maha kirjutama ja Wene keele tõlkima, mis
puhtsüdamlikult teatawaks tehti talurahwa
asjade komissarile, rahwakoolide inspekto-
rile ja Rannu mõisa omanikule. Wii-
masele otsust kätte wiima waliti kolm
meest: peremees - Otto Riistan, talurent-
nik - Jaak Unn ja lahtine maatamees -
Kusta Nurma, kes kirja mõisa wiisid
Reede.
tuule õhg. Lõuna Kaarest, Külma 1. Krad.
olen terve päev. Kodus, ükski. Sugulane ei sõber
ei Külasta meid, oleme kõikist maha
jääetud, üksi oma murete ja südame
valus! Saadus mes olet nii Karm? AKõvato
2. Jaanuar 1960. aastal. Ilm on pilves vaga
külma 1. Kr. olne kõige päev Kodus! Loen
ramadud, toon veed kütan ahjo olen kaua
ülevel uni ei tule. Leinan oma. Armast
poega olen nii õnnedu, et. Süda tahab
Lõhgeda valust, ei ole. Ilmas jõudu
Kes jõuas tröösti Mino murtud
Südand selles. Suures valus! AKõvato
3 Jaanuar 1960. aasta. Ilm on pilves
vaga tuule õhk. Põhjast külma 2. Kr.
olen kõik päev kodus, tänä käis
õde. Anete ja Ela meil Küläs.
Tänä möödub 40. aastad. Eesti vene rahu
Karistused.
Karistussalk mõisa jõudes pani kohe
esimesel ööl läbiotsimised taludes käima.
Kaks ohwitseri, politseikordnik ja mõned dragu-
nid mõisahärra v. Berg'iga eesotsas, wiimasel
lai walge side - Tartu linna kaitsemiilitsa
märk - warukal, sõitsid kuus kohta läbi, ei
tabanud aga püüetawatest ühtegi. Ainult naha-
parkija Jüri Maiste, kelle juures otsitaw Kusta
Nurm korteris oli, wiidi mõisa, kust ta koha-
liku preestri, Sawi, eestkostmisel wiimaks
terwe nahaga pääses.
Pühapäewaks käsutati rahwas wallamaja
juure kokku, kuhu kell 2 p. l. punakübarates
dragunitega ilmusid: rittmeister v. Sievers -
Kuuste, leitnant v. Helmersen, Rannu mõisa
omanik v. Berg ja Walguta mõisawalitseja pa-
run Tiesenhausen.
Wallamaja trepi ümber koondatud rah-
wale, kes pead paljastades wäljas seisis, pidas ritt-
meister eestikeelse järgmise kõne:
„Miks olete hulluks läinud, masuu-
rikuid uskunud, rumalusi teinud ja mõisa
põhukuhje põletanud? Teie tahate mõisa
metsad ja kõrtsid kinni panna ja tõrgute
ja seal walitseja kätte ära andsid, kuna v. Berg
ise ikka kuhugi ära öeldi olewat sõitnud.
Sellega lõppesidki kõik Rannu rahutused.
Teade, et sõjawägi kindral Orlowiga eesotsas Walka
jõudnud, kust karistaw lendsalk Wiljandi saadetud,
kes sealsest wanglast 50 wangi wälja toonud ja jär-
we ääres maha tapnud, kusjuures karistussalga
ohwitser, rittmeister v. Sievers, elumärke awalda-
jaid mahalastuid isiklikult rewolwrist weel üle-
kõmmutanud, pani mehi mõtlema ja kui weel
kuulda saadi, et karistajad juba Tarwastu ja sealt
edasi Kolga-Jaani jõudnud, igalpool inimesi
witsadega lõhkunud ja surmaga karistanud,
põgenesid mitmed aegsasti ära, ja seda mitte
ilmaaegu. Sest 14 jaanuaril 1906 a. ilmusid õhtu-
eel Oiu poolt üle Wirtsjärwe jää 18 ratsadragu-
nit Randu, kes kirikust mööda, läbi Noorma-
pikas hanereas
küla, mõisa poole liikusid, regedel mõned
wangid kaasas.
Nüüd oli kõikidel selge, miks v. Berg
Riias ja hiljuti Wiljandis käinud. Tema tegu!
kuuldus igast suust. Hirm waldas kõiki,
iseäranis aga neid, kes oma südametunnis-
tuse puhtuse juures kahtlesid. Weel samal
õhtul olid nad tina tuhka kadunud.
ja kukkus selili põrandale, kuid warsti meele-
märkusele tulles, tõendas ta põlwili rittmeistri ees
oma süütust, sellejuures kaelaskandwat risti-
kest esile tuues. Päriti wallawanemalt ja kirju-
tajalt järele, kes walla koosolekul kõike kuul-
ma ja nägema oleksid pidanud. Kuid et mõle-
mad ütluse kuulmist eitasid, karjus rittmeister
wihaselt: „Teile on tarwis kõige esiti 200 kere peale
anda, küll siis teate kes ütles! Teie julgete kõik-
sugu rumalusi rahwa nimel kirjutada ja katsute
nüüd weel mässajaid warjata. Minge kohe ja
näidake sõduritele, kust saab kõige lähemalt
witsu!“
Wiie draguni wahel sammub näost surnu-
kahwatu wallakirjutaja rahwa hulgast läbi, lä-
heduses olewa surnuaia poole witsade järele.
Rahwas kõige pahemat aimates, tõmbub
trepi juure, et mõisnikkudele süütute
otstarbetut karistust selgeks teha.
Surnuaeda kaskede juure jõudes olid
sõdurid wäga kohmetud ja kohta austades
arwasid mitte sündsaks siit karistuswitsu
wõtta. Mindi siis „Kooli“ talu koplisse, kust
dragunid witsad võtsid ja wallamaja juure
tagasi minnes kirjutajale naiiwselt nõu
andsid keisrile kirjutada. Kuid kirjutaja
hauas. nagu. Laul ütleb, mee tuhad tervid
saadame. Mee. Eesti. Emadele kes juba
Külmas. Hauas! nii on veerenud need
mino. Elu päevad, ja nüd olen jõutnu
üle 71. Eluaasta. üksi ja kõigist maha
jäeduna, vähe on tähti Udurikal ööl
vähe on. Sõbru raskel. Elu Teel!
Kirjudatud 9. Novembril 1960. aastal
Selles. Majas mis on mino poold
ristitud vabalas. 1924. aastal 1. Detsember
Kus olen juba elanud 35. aastad 11. kuud
ja 9. päevä. Armsas on see maja sanud
ehg kül palju on siin muresid üle eladu
selest et tema on mino henta raajadu
lagetalle. Mõisa väljale kõig tulli
uuest peast ehita, see ei olnud kerke
see on võdnu palju higi ja vaeva,
jää. Armsas saa murede maja,
saadus hoija mino kallist vabalad. AKõvato
Kirjudatu oma. Armsa poja Kalju. Sulega
10.-13. Novembril ollin. Tallinnas. Haua
Sompa jäärel mes olli teha. Peealinnas
Läks maksma 2300 rubla ja muud
toomise kullud peale selle. rongi sõit
28. Mai. Laupäev 1960. aastal Ilm on sooe ja Kuiv
Kaivo salvi pantu saae lauast kahe keisi:
29. Mai Pühapäev. Ilm selge ja väega sooe.
Kodus olnud. Kaivo salvi taha maad aedud.
30. Mai Esmaspäev. Ilm väega soe ja kuiv
31. Mai. Tõisipäev, Ilm väega sooe selge Kuiv.
Kodus olnud aija kraami pantu ja virksid.
1. Juuni Kolmapäev 1960 aastal. Ilm väega sooe
Kuiv selge aijas Ube pantu. Evald käis meil
õhda eel sadas pikse vihma õike palju:
2. Juunil. Neljapäev Ilm Kuiv sooe selge
tänä kaev ära puhastatud, kaevutekijälle
150 rubla taso, viin 50. rubla, enne 10. rubla.
tänä õhdas olli vesi sees ja kaev valmis.
3. Juuni. Reede. Ilm Kuiv sooe selge suur. tuul
õhda Kaarest. Kolhoosis töös: oldu 10. kasti
seeme kartolid veedü, 10. kasti. A. 7. vaka
see on 70. vaka veedü pääle ja maha Laditud
seega on päev õhdas vabalas AKõvato
4. Juuni. Laupäev 1960. aastal Ilm on selge
Kuiv sooe Suur tuul õhdast. Kolhoosis töös
2. ha. seeme heina külvetud sanga küüni taha
õhda 3 1/2, virkest kabstid istudõtud, AKõvato
5. Juuni. Esimene. Neli. Püha. Ilm kuiv sooe selge
Kodus olnud kõik päev kodus olnu AKõvato
6. Juuni. Esmaspäev. Ilm Kuiv väega sooe
töös olnu Kolhoosis seeme heina külved Sanga
küni taha 3.30 haa, seega õhda A.Kõvatu
7. Juuni Tõisipäev Ilm pilves sajab vihma
3.50 ha. Seeme heina külved Kostabi nurme
8. Juuni. Kolmapäev Ilm pool selge, õhda
eel sajab pikse vihma. sooe. Ilm on
omi kartolid aritud Kolhoosi hobune.
9 Juuni Neljapäev. Ilm Sooe selge kuiv
võrus Laadal Käidu Lille ja Taimi tood
10. Juuni. Reede Ilm sajab hoo vihma
osulas käidud, ja koodus aida parantatu
11. Juuni Laupäev Ilm sooe selge Kuiv
Kodus olnud, Lambad väljä lastud Esimest kort
4 Jaanuar 1960. aastal Esmaspäev
Ilm on pilves pool vaga Külma 2. Kr.
Olen Kodus Kõik päev vahel toon ved
5. Jaanuar 1960. aastal Tõisipäev
Ilm on pilves ja uudus Külma 1. Kr
Olen Kodus ja pool Haige, veliks
ja sooveere. Laps Käis meil
6. Jaanuar 1960. aastal. Kolmapäev
Ilm on paksus pilves sajab pehmed
Lund Külmä 0. Kr. olen Kodus
Tänä üks sija mold tehtud. ja
meie käis Looma loentaja: AKõvato
7. Jaanuar Neljapäev. Ilm on pilves
pool vaga tuule õhk õhda kaarest
olen Kodus veel pool Haige A.Kõvato
8. Jaanuar Reede 1960 aastal. Ilm läks
Külmas tuul õhdast Külma 12 Kr.
olen Kodus, tõien ved. Mäntmetsast
panin. Lantalo tuki kütin ahjo
vabalas A.Kõvatu
9. Jaanuar. Laupäev 1960. aastal. Ilm on
selge. Külma 17. Kr. tuule õhg õhdast.
olen Kodus: tänä käis. Plangi Kalju ja
Asta mees meil Külas vabalas A.Kõvato
10 Jaanuar Pühapäev 1960. aastal. Ilm on pool
pilves vaga külmä 12. Kr. olen Kõig päev
omas kodus ja tares. Süda on kurb ja mures
olen kaotanud mõlemad omad. Armsat pojad!
nüd olen üksi. Ilmas. Kõikist maha jääedu
ei oles enamb kellelegi kaevata omi muresit
oh mina Õnnedu Heng.! vabalas AKõvato
11. Jaanuar, Esmaspäev 1960. aastal. Ilm
on selge vaga. Külma 17.-12. Kr. olen kodus
Kõik päev 2 voori ved toodu 90. Lidrid!
Leib Küpsedu: Leega õhda vabalas AKõvato
12. Jaanuar, Tõisipäev 1960 aastal.
Ilm on täna pool pilves Külma
20. Kr. Käisin Osulas: ja k/n
6. Märts. Pühapäev 1960. aasta. Ilm on kõik
päev selge naga tuulõ õhk. Põhjast
Külma 23-10. Kr. õhda olli vanal valkõl
Lampal 3. poega. nii algas jälle uus
nädal. Külmad on. Ilmad sel talvõl.
7. Märts Esmaspäev, Ilm on kõik päev
selge väga tuulõ suund põhjast
Külma 20.-7. Kr. olen kõig päev Kodus.
8. märts Tõisipäev. Ilm on pool pilves, vaga
tuule suuna, Lõunast, Külmä 15-5 Kradi
Olen Kõig päev Kodus ja tares, lõngu kerid
9. Märts. Kolmapäev. Ilm on pool pilves
vaga tuulõ suuna. Lõuna-õhdast Külma
10-5 Kradi vett toodu 45. Litrid. Sooverest
Lõnga Keritu nii olen kõig päev tares.
10. Märts. Neljapäev. Ilm on pool pilves
väga külma 10.-6. Kr osulas käitud. 27 kg.
jousöda Mune eest hinaka 20 rubla maksetu
15. toosi tule tiko ostõtu rubla 50. kobkad
nii on see päev jälle mööda vabalas AKõvatu
11. Märts. Reede 1960 aastal. Ilm on selge ööse külm
päevä juba Lumi sulab päikse Kääes külmä 10-k
olen kodus: 2 vana kartolid kuhjast toodu. Leib kübsetu
12. märts. Laupäev. Ilm on selge väga tuulõ õhk
Lõuna kaarest Külmä öösel 10. Kr. päevä 1. Kr.
olen kõig päev kodus ja tares vabalas AKõvatu
13. Märts Pühapäev. Ilm on selge kõik päev, ööse
10 Kradi päevä 1. Kr. Külma tuul, Lõunast. Ela
Käis meije pool. olen kodus. vabalas. AKõvato
14. märts. Esmaspäev. Ilm on pool pilves vaga
ööse 10. Kr päeva 2. Kr. Külma, vett 45. Lid toodu
15. Märts. Tõisipäev. Ilm on pool sula, pilves
sajab. Lund tuul homigust Külm nõrk
Kolhoosis juhaduse Koosolekul käidu.
16. märts Kolmapäev Ilm pilves Külm
nõrk, sajab ja tuistab Lumi on õige sügav
17 Märts Neljäpäev Ilm on pilves sajab
ja tuiskab tuul homigust olen Kodus.
18. Märts. Reede. Ilm sajab ei tuiska
pilves ja veige sulla olen kodus. A. Kõvatu
24. Aprill. Pühapäev. Ilm on selge suur hall
maas ja külm entine sooe kevade on ärä
läinud, nüd on kõle ja külm, maa on must
25. Aprill, Esmaspäev. Ilm on selge ööse ja
päeval homogu suur hall ja maa külmanu
olin kaks ööd ja päevä voodis, tänä tulin
üles palavik olli alla 37. Kraadi, jõud on nõrk
mina hakasin. Ise kerke riidega käimä.
Tänä saien Plangi. Kalju Abielumise pido kutse
26. Aprill. Täisipäev. Ilm on pilves suur tuul
Homogust, olen üleval tempeeratuur on 36. 6.
olen veel hoimanõ. mõtlen välja minna.
Ilm hakas kella 3 aega õhdapool vihma
sadama sadas väega kõvaste ööseni.
olen veel haige ehk kül tares ülevel A.Kõvatu
27 Aprill Kolmapäev 1960 aastal. Ilm on
pool selge ja kuiv, õige sooe vilus 15.Kr.
olen ülevel ja käisin vähe väljas. Luise
läks kodust osulase olen üksi kodus.
Luisa tulli õhdas kodu seled Udisid AKõvatu
28. Aprill. Neljapäev 1960. aastal. Ilm pool pilves
kannis jahe suur tuul homogu Kaarest. võrus
Laadal Pussika Käitud Lõid 5 rubla 50. kobkad
müdü 70. Munna 43 rubla. ostõtud 2. kg. Suhgrud
19. rubla, viin 26. rubla sai 3 rubla vabalas A.Kõvatu
29. Aprill. Reede Ilm on pool selge suur tuul jahe
maa igal pool juba must ja kuiv. valmis
põllu töös; õee pool käisin tänä, hoome on
õee pojal. Pulma päev mõrsjas on. Kostab
30. Aprill. Laupäev. Ilm on õige sooe ja kuiv
Pulmas oldu. Plangi. Kaljul. Puna, talus, tänä
olli Rekisterimine võrus, õhda pulmas, AKõvatu
1. Mai Pühapäev. Ilm on. Täna pool selge
eii ole. Ilm hobis selge päigse paisteline!
olin. Pulmas õhdani kõik pido olli rahulig
2. Mai. Esmaspäev. Ilm on. Pilves homigul
päevä vahel selge. Õhda eel sajab vihma
Surnuaijal Krunte koraldatu seega õhda
3. Mai. Tõisipäev. Ilm on pool vihmanõ
õhda Kolhoosi. juhatuse koosolekul olnu
kurja karjumist ja piitsaga wihast wehki-
mist mitte üksi miskiks pannes, waid oma-
kord protesteeriwalt wastu karjus ja mitte
wähem wihaselt piitsa wiibutas.
Kuid Rannu peremeestel olid talu ostu-
wõlad tasa, tundsid endid wabadena, suur-
maapidajaga üheõiguslistena ja ei wõtnud
waewaks mõisniku ees peadki paljastada.
Et nendele distsipliini õpetamine raske,
märkas uus härra kohe ja leppis wäliselt
paratamatusega, kuid seda enam said kan-
natada mõisast ärarippuwad rentnikud,
pooleteramehed j.t.
Kohtuskäimised rentnikkudega, kelledele
kunagi kindlaid rendilepinguid ei antud, ala-
lised protsessid nendega, kes mõne jänese oma
ehk mõisa wäljal maha lasknud wõi kes
julgenud Wirtsjärvel kalu püüda, wõtsid hoo-
gu ja täitsid „head wahekorda“ kibedusega.
Et mõisnikul seaduse järele ainuõigus oli
kirikuõpetajat walida, jahti pidada, kalu püü-
da, kõrtse awada, laatasid pidada jne., ei
rahuldanud wallas kedagi. Mõisniku peale
ei waadatud enam endise tumma aukartusega,
waid temale juleti koguni nõudmistega esineda.
Reede
26. veebruar 1960. aastal. Ilm on pool selge
ja õike külm nii 20. kr. osulas veskil oldu
71. kg ruki jahvatatud õhda eel Kolhoosi kontori
27. veebruar. Laupäev. Ilm on selge ja vagane
Külma umbes 5. kr. päeva ajal osulas Käitu
jahud veskild ärä toodu ja ostõtud üks
Kot ruki jahu pooest osvald jürgens töie
mino jahud kooju selega on õhda. AKõvatu
28. veebruar. Pühapäev. Ilm on pilves
tuul. Lõuna kaarest sajab. Lund ja tuiskap
Külma olli homigul 10. Kr. Kodus olnud. A.Kõvatu
29. veebruar 1960. aastal. Esmaspäev. Ilm on tänä
pool selge suur. Põhja tuul Külmä 15. Kr.
Osula rahvamaajas. Kolhoos võhandu. Pea koos,
olek see on tootmise - Aaruande koosolek:
Eesimeehes validi. Mihkel, Siddaorg 2 aastas
4. Leibä ja üks sai ostõtu 8 rubla: A.Kõvatu
1. Märts 1960 aastal. Tõisipäev. Ilm on selge
tuul. Põhjast Külmä 22.-15 Kr. vett tootu
sooverest 35. Lid. olen kodus. A. Kõvatu
2. Märts 1960. aastal. Kolmapäev, Homigul
on. Ilm selge tuul. Põhjast külmä 25. Kr
vett veedu sooverest 45. Lid. kodus olnud kõig päev
3. märts: Neljapäev ilm on selge ja õikõ Külm olen
Kodus ja lamen voodis: Leibä Küpsedu normi jahust
4. Märts. Reede. Ilm on selge ja vaga päike on juba
soojemb kui elmine päev. tänä homigul olli
ühel valgel. Lambal üks poeg sönn. nii on
juba tõisel lambal see aasta poeg. see esimi
halli. Lambal olli 31. Jaanuaril 1960 aastal Ude.
tänä olli külma 12-7. Kraati nii on see päev AKõvat
5. Märts. Laupäev. Ilm on kõig päev Selge
tuul Põhjast Külma 14.-7. Kr. vett 45. Lidrid
toodu. Sooverest. õhda poole Osulas Käidu
roho ostõtud. 3. rubla. Tänä olli. I võhandu
Kolhoosi. Juhaduse Koosoleg uue Kooseisuka.
aasta palg lõpu arve maksedu 327. rubla.
(Kolmsada Kakskümend seidse rubla) AKõvatu
nii on veerenud aeg olen kodus, sell aastal ei olle
minol ühtki töö päevä: vabalas. 5. III. 60 AKõvatu
11. Aprill. Esmaspäev. Ilm on pilves
ja. Lumi hakab juba sulama osulas
Käidu õhda poole. Evaldi pool.
12. Aprill, Töisipäev. Ilm on pool selge
ja sulla veed on juba Lume all.
Siga tapetu Evald osi Kalju apis.
õhda osulas käidu sula on suur
13. Aprill. Kolmapäev. Ilm on pilves
õhda poole sadas vihma
suured veed on juba, pool siga müdis
62. Kg. a. 15 rubla Suma 930 rubla
osvald veie osulase. saba ostõtud
Sool viin. Suma väljä 200. rubla
14. Aprill Neljapäev Ilm pilves
sula veed joksva, võrus kohdu. Istang
15. Aprill. Reede. Ilm on suur sula
pilves maa juba must osulas Käidu
16. Aprill. Laupäev Ilm on pilves sulla
maa on juuba must: lumi on ärä
läinud. Kevad on sabunud AKõvatu
17. Aprill Esimene lihavõtõ Püha. Ilm
on. Selge päike paistab kaunis sooe surnu-
aijal käitud, maeti vaba. Alma. Ema!
18. Aprill. Esmaspäev. Ilm on selge sooe
Kodus olnud kõik päev vabalas. AKõvatu
19. Aprill Töisipäev. Ilm on selge homigul
hall maas ja külmanud päeva sooe
õhda poole osulas poee juures ostõtu üks
tsink pank 11 rubla 30. Kobkad. vabalas AKõvatu
20. Aprill Kolmapäev. Ilm on selge ja kuiv
kodus olnud kõik pääev. vabalas: AKõvatu
21. Aprill Neljäpäev Ilm on selge kuiv usaida
pühitud mes olli õige raske töö seega õhda
22. Aprill. Reede. Ilm on ööse selge suur hall
maas, Osulas käidud toidlad otsmas ei leitu
nii külmetasin henda ärä, õhda kantsin, Lauad
ärä Kõlkusõllõ ja veel õlgi kuhja asemeld, nii jäien
haiges, temberaduur oli 38.6. vabalas AKõvatu
23. Aprill. Laupäev ehk. Uus, Jüripäev ööse
olli suur hall maas ja Ilm külm olen vodis.
Valk, Kungla Tän. 24.
Rannu rahutused.
Leheküljed 1905 aastast.
J. Jänes.
Eessõna.
1905 aastal
20 aastat tagasi kordusid meie kodumaal
sündmused, mis elawalt meeletuletasid Mah-
tra ja Pühajärwe sõda.
Üle vägewa Wene riigi weeresid rahu-
tuste lained, mis sünnitasid liikumist ka
Baltimere rannikuil. Meiemaa mõisnikud
nähes selles liikumises omale hädaohtu, rutta-
sid riigiwõimu ees kahtlustama Eesti rahwast
Wenemaast lahtilöömise püüetes, mille tagajärjel
karistussalgad maale saadeti, mässuliikumist
mahasuruma. Nende abil katsusid siis
mõisnikud weel kord rahu jalale seadi, et
kõik jälle endiseks jääks.
koost ja korrast ära ning wajavat uuen-
damist rahwa waimus. Et koosolekul ka
opositsioon ei puudu, siis tekivad kaua-
kestvad waidlused, mis lõpevad wastasrin-
na wäheste meeste mahawilistamise ja
trampimisega.
Noored, üle öö tekkinud kõnemehed
ei suuda küll kuulajatele midagi suurepä-
ralist pakkuda, waid piirduwad lubatute
ja lubamatute ajalehtede ettelugemistega ja
lühikeste kõnekatkenditega, mis ilusta-
tud piltlikkude wõrdlustega, kuid need
ettekanded puudutawad walusaid päeva-
küsimusi ja wõetakse wähenõudlikkude kuu-
lajate poolt waimustusega wastu. Näiteks:
Kiriku salmilaulja Bobkowski, kes alalises
waenus oma otsekohese ülemusega, astub
kõnetooli, tõmbab taskust suure roostetanud
ripatsluku wälja, raputab seda kõrgele üles
tõstes ja sõnab: „Kuulge, kuidas logiseb see
wana lukk! Ta on ärakulunud, neetidest
lahti, wedrud rikkes ja ei täida enam oma
otstarwet. Tarwis on leida meistrit, kes teeks
uue luku. Waadake, just niisugune on
lugu praegu ka meie walitsuse ja kiriku-
ga! Ta on wana, ära roostetanud,
31. Märts Neljäpäev 1960. aastal. Ilm sajab
ja tuiskab. Suure õhda tuuleka. Lumi on
väeka sükav ja. Ilm õike Külm ei olle veel
näha ühdki kevade. Lindu lodus on talve
unes: nii pika talve on juba raske üle elada
1. Aprill Reede. Ilm on Külm homogust
Homigul olli 1 noorel Lambal üks jäär poeg
õhdani selge, tuul on põhja-õhdast. Lumi
ei tulla tänä sukugi Külmä 10-5. Kradini
Udita veskil. Jürjetsika Käitud. 70. Kilugrami
1959. aasta. Nisö püklis tehdud töödaso 11. rub.
2. Aaprill Laupäev 1960. aastal Ilm olli
homigul 15.-1. Kraati Külm päevä selge
vaga tuul õhda-, Lõunast, Lume sulat.
vähe. Kodus Kartolid kuhjast toodu
35. Lid, vett, 2 1/2 Lidr. piima Tuvikõ poold.
3. Aprill. Pühapäev. Ilm on selge vaga
ööse kõva külm, päeva vähe soojemb
olen kodus kõig päev. õhda eel Haigestun
4. Aprill Esmaspäev Ilm on selge
ööse kõva külm. olen kõig päev vootis
5. Aprill Tõisipäev 1960. aastal. Ilm on selge
ja ööse külm, päevä on vähe soojemb, tullin
voodist väljä, olen nüd üleval, tares välja ei lähe
talv on väega kõva ei olle veel kevade tunte märke
6. Aprill, Kolmapäev. Ilm on öösel ja päeväl
selge, ööse Kõva külm, päeva sooemb päikse
paistel, olen küll voodist ülevel, tare sees: AKõv
7. Aprill. Neljapäev. Ilm on selge ja külm
päivä suladab vähe. Lumi on õikõ sügav
ei olle ühdki kevade märki ei. Lindu!
8. Aprill. Reede. Ilm on öösel ja päeval selge
ööse on kõva külm, päeva suladab. Osulas
Partei. Lahdine Koosoleg. Rahva majas, seega õhda
9. Aprill. Laupäev. Ilm on selge pool jahe, tuul
Homigust. Kodus olnud, õhda. Soveeres saunas;
10. Aprill, Pühapäev. Ilm on tänä juba pilves
ja kõig päiv sulla tuul õhdast õhda eel
hakab vihma tassa satama. olen kodus.
Kuld nokad on juba väljas seega esimeset
kevade toojad. Lumi on veel väega paks.
Nii läksid ühel päewal mõisa lauawab-
riku päewatöölised, tuntud õpetaja jutluse
järelaimaja, Wärdi Läänega eesotsas, mõisa,
et nõuda kopik tunni pealt palgakõrgendust.
Et aga härrat kodus ei öeldud olewat, mindi
lähedasse „Kulli“ kõrtsi, kus seisukorda edasi
arutati, pead purju pandi ja siis laialt tun-
tud lauluga: „Mõisad põlewad, saksad sure-
wad, maa jääb ikka meitele“ - koju mindi,
kust wäljamagatult teisel hommikul jälle
tööle tuldi, ilma et palgakõrgenduse peale
keegi mõelnud oleks.
Käärimised.
Ajalehed teadsid jutustada laialdas-
test rahutustest Wenemaal, milles süüdi ole-
wat Jaapan, keda hiljuti tehtud rahuleping
ei rahuldawat ja kes annetanud 18 miljoni
rubla selleks, et käima panna rahutusi
Wenemaal.
Kibe pettumus wõitmatu Wenest waldas
meeli ja armutult arwustati walitsust, kes
omil „sawist jalgel“ waewalt weel püsti püsi-
wat, keisrinaja kamarilla mõju all seiswat
ja kõigenõrgemas 17 oktoobri manifestis
25. Juuli. Esmaspäev 1960. aastal Ilm sooe
kuiv. oma heina niided viis ruka üles
26 Juuli Täisipäev Ilm väega kuiv ja sooe
võrus käitud ja viis rika heina üles võetu
27. juuli Kolmapäev. Ilm on Kuiv sooe ja selge
heinal 6. rukas hein üles võedu see on Tarentu
niid. Saija. Elmari pool Lehmä Käidu
Kaemas mille ärä ostisin 27 50 rubla
28. Juuli. Neljapaev Ilm ilus põud
Lehm Salli ärä toodu Elmar Saija
kääest, see Lehm on vähe nirk sööma.
29. Juuli Reede Ilm Kuiv ja ilus põud.
5. Koormad heinu Kodu veedu tarentu ald.
30. Juuli. Laupäev Ilm ilus põud õhdani.
Heina kuivatu ja küni ärä aedu
31. juuli. Pühapäev. Ilm väega sooe ja Kuiw
Heinu kodus kuivatud ja küüni aedu
seeka on jälle möödunu üks kuu IKaviku
kust teda enamb ükski Surelik takasi
ei too. vababas AKõvatu
1. August. Esmaspäev 1960. aasta. Ilm on
väega kuiv ja sooe. Selge heina tük ärä
niidetü, niidi terve päevä üksi olli raske.
2. August Tõisipäev. Ilm. Suur põud sooe kuiv
hein üles ruka võetud saije 5. rukka seega heinruas
3. August. Kolmapäev. Ilm homigul sooe kuiv selge
õhda poole suur. Põhja kaare tuul läheb pilve
kaks koormad heina. Kodu veedü, üks koorem
ärä kuivatu ja küüni paikale pantu. A. Kõvatu
4. August Neljapäev. Ilm Kuiv sooe selge
perä heinu ärä kuivatu ja küni pantu
5. August. Reede. Ilm Kuiv sooe selge. vano
heinu ümbre kuivadu, ja uueste küüni aedu
6. August. Laupäev. Ilm sooe ja Kuiv selge.
surnu aijal käinud. Luise jäänud haiges
7 August. Pühapäev. Ilm pool pilves Sooe
ja kuiv. Surnu aija. Pühal käinud.
ei saja Ilm on kuiv
8. August. Esmaspäev Ilm sajab. Lõunani
Kodus olnud kõig päev. Luise on veel
haige, mina pean üksi askeldama
29. juuni 1960. aastal Kolmapäev. Ilm on tänä
pool pilves kuiv ja sooe Lino Sangal 50. gr.
30. juuni. Neljapäev. Ilm sooe sadas kõva
pikse vihma. Sangal. Lino tehdu 60. gr. AKõvato
1. juuli. Reede 1960. aastal. Ilm olli pool kuiv
õikõ sooe. Lino sirotõtud Sanga Künis
70. kg. töö on raske ja tolmune. Kodust kauge
Tänä 1. juulil 1960. aastal mödub 2. aastat
kui mina külastasin oma kadunud, Armast
poega. Kaljud see olli viimne elus koos
viibimine viimne. Sooe käe Pikistus!!!
2. juuli. Laupäev. Ilm hagas sadama
suurt. Umbe vihma sajab ööseni. Lino
Sangal tehdu 70 kgr. seega õhda A.Kõvato
3. Juuli Pühapäev. Ilm sajab rasket vihma
kodus olnud ja tuas seeka on õhda.
4. Juuli Esmaspäev. Ilm on tänä kuiv.
ja vahel päike väljas, sooe suur tuul Lõunas
Lino tehtud. Sanga künis 100. Kg. AKõvatu
5. juuli Tõisipäev. Ilm on pool segane põuta ei
ole sangal. Lina tehtud 100. kgr, tänä möötub
kaks aastad. Mina armsa poja. Kalju Haiköstuses
6. Juuli Kolmapäev. Ilm pool Kuiv. Lina tehtud 100
7. Juuli Neljapäev. Ilm homigul Kuiv õhda vihm
8. Juuli. Reede. Ilm on hea põud õhdani. Sangal
Lino sirodatud 100. kgr. töö on raske käed haige
9. juuli Laupäev. Ilm satas õhda poole
Lino tehdu 130. kr. seega lina töö. Lõb.
10. Juuli Pühapäev, Ilm Sooe ja kuiv
Kodus heinu kuivatud Luise käis, Surnuaijal
11 Juuli Esmaspäev. Ilm sadas vihma.
olen Kodus. tänäne päev on. Mino elus:
üks kõige õnnetumb. Mälestus. Päev!!!
1958. aastal 11. Juulil Kell Küme. Sures!!!
otamaduld. Mino. Armas poeg Kalju!
See murtis meige südamed purus, löögi
olli raskemb kui saab seda arvata
ukski kaas. Inimene kes on muretest
muljumata. vabalas 12.VII.60. AKõvato
kirikuõpetajale maksusid maksmast! Miks
toimetate nii omapead ega pole mitte läinud mõi-
sahärra ehk õpetaja juure nõu küsima? Ja
nüüd oleme meie keisri käsu peale tulnud teid
walju karistusega rahustama, sellepärast andke
wälja kõik wargad ja ülesässitajad!“
Rahwa hulgast protesteeritakse ja seletatakse,
et siin karistuswäärilist midagi ei ole tehtud ja
kuigi meelte rahustamiseks seadusewastaseid ot-
susi walla üldkoosolekul wastu on wõetud, siis ei
ole neid ometi keegi mõelnud omawoliliselt
täide wiia. Põhupõletajad on aga mõisa omad
mehed, kes juba wangimajas karistust kandmas.
Rittmeister sosistab midagi v. Bergiga põ-
hupõletajatest ja lausub: „Ma tean, et Rannu
rahwas on wagusam olnud, aga Tamme walla x
mehed! Noh, nendega räägime teine kord.
Nüüd siis antakse teile igale ühele walge
paberisedel, kuhu peale kirjutage kihutajate
ja wargate nimed ning sedelid pandke kokku-
rullituna kontori laual olewasse minu küba-
rasse.“
Algas wallakontorist läbikäik ja sede-
lite äraandmine, millest täitus ohwitseri
x Endine Kroonu wald, ühendatud Rannuga.
5. September, Esmaspäev. Ilm Homogu poole
kuiv õhda poole sadas pikse vihma kõvaste.
1800. peijo Lino lakä veedu ja ristiku seemend,
6 September Tõisipäev Ilm kuiv õhdani!
24. vaka kartolid veedü! õhda poole Kombaini
peal õlgi maha aedu. 6 hektari maa alla
7. September Kolmapäev. Ilm kuiv ja pool selge.
võrus kohdu istunkul. Istungu palka maksetu
77 rubla 50. kob kogu sõitu rahaka. Täna möötub
16. aastad mino. Esimese poja. Elmari surmast
1944. aastal. Puhka. Rahus. Armas. Poeg olku
Sulle kerke see kodumaa. muld!  vabalas AKõvatu
8. September. Neljapäev. Ilm satas paadu vihma
kogo päev. Homogul Kolhoosis töös. Kombaini
peal õlgi maha aetu. Töö taso 0.5 normi päev
9. September. Reede. Ilm pilves suur tuul kuiv
Kombaini peal õlgi maha aetu. 8. tonni teri
8. hegtaari maa pind vabalas A.Kõvatu
10. September. Laupäev. Ilm oli pilves satas
vihma. kombaini peal olnud. 3. haa. 1500. kg.
11 September. Pühapäev, Ilm olli kuiv ja Ilus.
Kombaini peal olnud 4. ha midetü 1000. kgr.
12 September Esmaspäev Ilm Kuiv ja vahel päikest
Kombaini peal õlgi maha aetud 3. ha 800. kgr
13. September Ilm pilves ilma vihmata
Lino kubartatud alla lastu 6000. peijo kaheksa
14. September, Ilm on tänä. Ilus ja kuiv
kaks kasti. Lina seemend tapuja 1. kuhi olki
15. September Neljapäev Ilm kuiv sooe selge
õlgi kuhja pantu 2. kuhja mehe peale.
16. September, Reede. Ilm kuiv sooe pool pilves
õlgi maha aetud. Kombaini peeald.
7. September. Laupäev. Ilm on väega selge ja sooe
õlgi maha aedu Kombaini peal. Seega on. Sügis
lõigus II. Priikadis Lõpedatud. vabalas AKõvatu
18. September. Pühapäev. Ilm. Homiguse Suur. Hall
päevä-Ilus sooe ja selge kodus: olnud kõige
päev. Reede ja Laupäevä Kartolit võetu:
Ei aidanud ükski wastu rääkimine
ega kellegi kaine kõne, waid enne ei lepitud,
kuni kõik walla püssimehed - waenlasele was-
tuastuw jõud - wallamaja juures üle waadati
ja luure - Artur Bach - Walga poole saadeti,
kes aga rahustawa teatega juba Rõngust
tagasi tuli.
Weel praegu, mil kirjutan neid ridu,
ei saa tagasi hoida naerumuiget, mida
esile kutsus wahwa püssimeeste wälimus,
kes teadmata kelle käsul hommiku wara
wallamaja juure suure tõsidusega kogunesid,
igal oma roostetanud haawli püssiloks
kaasas, millega küll wõis hirmutada ware-
seid, kuid mitte tagasi lüüa pealetungiwat
waenlast - mustasada. Meie tuttaw sal-
milaulja Bobkowski, kes suur uuenduste
pooldaja, on tüseda rewolwriga warustatud,
mida kannab kuue all rihma küljes ja
millest ei lahkunud pärast poole ka
kirikus oma ametikohustuste täitmisel.
24 nowembril 1905 a. kuulutati wälja
seisukorra
sõjaseadus Liivi kubermangus, mis Ran-
nu rahwa peale miskit mõju ei awaldanud
ja mis tuli küll sellest, et kellelgi aimu
Animatsil ja Wõlli poodi man ja mõni
kõnelnu juba et Rootsi Laeva ollu Pärnun
aga es ole wist kedagi.
17 Dec. tehti raswa ja toodi hainu ja ma
parandi iks ja lugesi Reinuwader Rebane
18 Dec. säeti renni üles lauta ja tehti
wastne kana mold.
19 Dec. oli juba wastne aasta ja ollu
1 Jan.
wiimane juttus kirkun, wana
punase k… oli ära keelnu
ja es tohi enam risti ei ka matta
ja Elmar käis kosjan ja Liine
sõsar käis siin ja Liine käis õhtu
Murukikal jooman ja ma lugesi
lastelehti.
20 Dec. toodi hainu ja põhku ja sõideti
Elsiga ed. korda ja Papa wiis
Leenale Raigastede liha ja raswa 50 lb
21 Dec. mõsti rõiwid ja oli Murukika
Anna abin ja toodi haina kuhi luhast
ja ma kakse sulgi ja Mama tegi
õlut.
22 Dec. toodi hagu puid Rõusist ja
Liine sõsar käis jälle siin ja wana
Liine oli iks wihane ja oli hullu
käsu, peremehe pidiwa hulka walla-
masse masma ja mu midagi, meil
tuli 65 r. es masseta weel ja Kärsna
pool ollu suure lahingu ja paugu.
23 Dec. käis Leena siin raha perast, Saksa
raha es taheta enam oli poole odawa
ja Mama ja Liine käisiwa Maniidul
ja  palitu rõiwas ollu kodu toodu ja
mina wahtse kodumaa kaartid ja Karla
Lapetukma
oli haige ja wana Luts käis siin ja Unni
satte ja wäga suur tuul oli ja ma
ostsan henda kasuka ja kleidi riide.
11 Januaril käisin ma Peetri kiriku
ja Otto pool.
13 Jan. hakasime kasukat õmblema
ja oli mull kurk haige.
14 Januaril jäin ma haiges ja 15 Jan
käis tohtre Psast mind waatamas 3 ko
16 Januar. läksin ma Laatsareti.
17 Jan. tuliwa Mamma ja Papa linna
18 Jan. palleldi minu eest Jumalat
Rõngu kirikun.
Dr. von Rennenkampf ja palju teisi
tohtreid käisid mind rohitsemas.
22 Jan. tulin ma Laatsaretist wälja
ja sõitsin raudteega kodu.
25 Januar. lätsiwa pääkooli lapse ma
ja 27 Jan. läksin mina. 54 last oli.
1 Webruaril käisin ma Rõngu kirikus.
15 Webr. kõisin ma Rõngu kirikus.
16, 17 ja 18 Webr. ehitime kirikut.
19 Webru. käisime mäel opetaja
man ja 20 käisime kirikus ja tehti
meid walla.
22 Webruaril oli meie õnnistam
päew Rõngu kirikus ja ma sain palju
kingitusi
25 Web. Palwe päewal käisin ma
Rõngu kirikun ja nägin ommi kooliõdesi.
1 Märts käisin ma Rõngu kirikus
ja tuli Liine meile ja 3 Märtsil
tulime Masinaga linna ja läk
maja hoidja poole kortarisse.
30 Septembril lõpetedi kartuli võtmine.
1 Oktbr. jäi Karla haigeks ja oli suur kaswaja
jala peal.
5 Okt. käisin ma Rõngu kirikus.
17 Okt. tulin ma linna kooli.
19 Oktb. käisin ma Peetri kirikus.
26 Okt. käisin ma Peetri kirikus oliwad leeri
lapsed.
2 Nowembril käisin ma Maarja
kirikus ja oliwad leeri lapsed kirikus
ja perast käisin kabelis.
8 Nowb. käisiwa Papa ja Mari liinan.
9 Nowembr. käisin ma Peetri kirik.
30 Nowembr. käis. Peetri kirik. Oliwad leeri
poisid.
7 Decembr. käisin ma sugulaste pool.
14 Decembr. käisin ma Maria kirikus ja
oliwad leeri poisid kirikus.
21 Decembr. käisin ma Peetri kiriku
ja perast linnas.
23 Decembr. oli suur soldatide paraa
ja tulin ma linnast kodu.
24 Dec. käisin ma Rõngu kirikus.
25 Decembr. käisin ma Rõngu kirikus
ja Lapitukma kooli maja man.
26 Decmbr. käisin ma Noorma kooli
maja man pasaaril.
28 Decmbr. käisin ma Lõwwel umblem
31 Decembril ma Lapotukmen.
1898 aastal.
1 Januaril käisin ma Rõngu kirikun
ja Lapotukme koolitare man.
6 Jaanuaril käisin ma Rõngu kiri
ja Tilgan jordanil.
10 ja 11 Märtsil weeti peramatse haina.
14 Märtsil käisime Karlaga Maaniidul
ja nägin edmatse
musta rästa.
15 Märt. käis Elu siin.
16 Märt. mõsti rõiwid.
17 Märt tuliwa Mulgi.
18 Märt. käiti laadal ja Jaan ja Jaak käisiwa
19 Märt. käisiva Karla sündimise päiwa pidaja ja
Jaan kinkse Karlale kasti.
29 Märts. käis Karla Jaagu ja teistega sõitman
Nõon ja mujal ja tuli weel
21 Märt õhtu koju ja Peebu Adolf käis siin.
23 Märt. nägin edimatse luiga ja kuulsin
edimatse lõokese ja musta rästa. sõitm.
24 Märts mõsti põrmandud ja nägin edimat. wankre
25 Märt Suurel neljapäeval käis karla kirikun
ja Mama ja An Maaniidul.
26 Märt Suurel Reedel käiti kirikun ja Jaan
27 Märt käis Jaan käis siin. jälle siin.
28 Märt edimatsel pühal käiti kirikun ja
koolitare man, oliwa halwa ilma kõik
29 Märt. käisiwa muna otsja. püha aeg.
30 Märt. toodi tüdruk Anna ära ja Tõnnisse
Zõze mees käis siin ja Karla läks Manidu
töhu ja Jaan käis
siin.
31 Märts. pandi kangas üles.
1 April. oliwa weikse põrsa.
2 April tuli Karla kodu.
4 April. tuli Jaan siia ja käisiwa Karlaga
ja nägin edim. libliku.
Kubijal
5 April. nägin edimatse tina änilase.
6 April. käisiwa Simmatsil peijen, oli ilus ilm.
7 April. käis Liine Elmariga siin ja Simmi Ella.
8 Apr. tambiti gipsi ja oli wäga halb päew.
11 Apr. mürist edimast korda.
12 Apr lõpetedi lina rabamine ja oli kägu
wäljan.
13 Apr hakati warjualust lahkma.
14 Apr. käis An Köstrel ja Raigasten ja mina kuulsin
käo.
Paaslangi Ida ja Elsa käisiwa siin ja Karla
käis masinat wiiman Simmil.
2 Okt. oliwa Karla ja Juuli Simil reht
peksman ja meie wõtime kartuld
ja edim. lina üles ja Jaan käis õhtu siin.
3 Okt. wõtime linu üles ja Hugo käis Maniidul
4 okt. käis Liine siin ja Simi Roosi ja
wõtman.
5 okt. oli Simmatsi Liine ka abin kartuld
6 okt tuli Maali ka siia kartuld wõtma ja Liisa
7 okt. lõpetime kartuli wõtmise ja tehti kiriku
teed.
8 okt. korjasime kartuld ja Paaslangi Ida ja
Marie Bauman käisiwa siin ja Mama
käis Ülprel ja Liisa lammaste peran ja
mina wõti enda antonowka ubina ära ja
Papa wiis linaseemnid Kirepide sai 50 rub
150 k. pud.
9 okt. sai ma enda jooniku undruku walmis ja
kraamse kambrid ja masin tuli õhtu siia.
10 okt. pekseti rehe ära ja Maniidu oma oliwa
kah abin ja Simmi oma ja perna oli sööki
tegeman abin
11 okt. wiidi masin ära Animatsile ja mina käisi
Maaliga ühes weikse Rõngu mõisan ja
Juuli läks enda emale.
ära Tanile.
12 okt. weeti haganid ja põhku ja Juuli tuli kodu
ja wõeti peramatse lina üles ja masin wiidi
15 okt. käisiwa luhan hainu toomas ja Papa
läks liina wiis keswi 90 kop. pud. ja Maali
tuli siia.
ja Jaan käis õhtu siin.
16 okt. lõigati kapsta ära ja Maali käis Ülprel
ja roogiti truupe.
17 okt. kakuti kõik peedi ära ja põrkne ja mina
wõti enda pepinge ubina ära ja Maali läks
18 okt. käisime kirikun ja kabelin ja Maali
tuli siia ja läksiwa Juuliga Matsinale loosmisele
ja Mama käis Simmil ja Papa käis Maniidul tõi kapsta
masina ära ja toodi weike kap Losmanilt.
19 okt. hakati kapstid tegema ja mehe tõiwa
puid mõtsast
Ahasse.
20 okt. käisin ma Simmil wiisi Hugo
suke kudada ja oli 20 graadi
ja wõeti ed. lina üles.
11 Sept. käis Karla teed tegeman Tõraweren
ja minti luhta hädalat tegema ja Wilma
ja Dwinski juures wõideldi hirmsaste.
12 Sept. tuli Albert siia.
13 Sept. wiidi Leo ära ja mina läksin ka ühes
Maniidule ja jäin sinna ja mängseme kannelt
ja laulseme ja Elmar tuli kah kodu.
14 Sept. pekseti Retsnikul reht ja Elmar läks
ära liina ja läks peakooli ja mina tulin
kodu ja Leo läks köstrele kooli.
15 Sept. käis Papa Elwan wiis ploome toopi
16 Sept. käisime Kirepi laadel Karla ja
Minnase es ole ühtegi elajat ei midagi
es tohi wiia sõra tõbe perast.
17 Sept. tuli Maniidu Jaak siia ja tapeti
siga, mu waese öögakese ja Karla
läks liina sigadega ja pandi per. kaara
rõuku ja wõeti Karla lina üles ja peks.
ed. lina seemne.
18 Sept. alustedi kartuli wõtmine ja õhtu
käisime Minnaga kanzelein ja Karla
tuli õhtu kodu oli sigadest 120 rub. saanu
wiis Elmar.
25 ½ kop. lb ja wõi lb 60 kop. ja mõttusse
kakuti kanep. ja wõideldi Dwinski juures ikka
hirmsaste.
20 Sept. käisime Mama ja Annega kirikun
oli Rannu õp. Masing ja käisin poodin
ja oli hirmus wihmane ilm ja oli
iga päew wäga wihmase ilma paar nädalid
juba
ja Hugo oli siin käinu.
22 Sept. palliwa
21 Sept. alusti mina kartuli wõtmise. ahju truubi.
23 Sept. sai Minna wihatses minu pääle ja
mina näi ed. ani mineki ja õhtu kirjuti
Jaanile kirja. ja alust Bulgaaria sõda.
24 Sept. olin haige ja wõti iks kartuld ja Kaarli
Liisa tuli siia kartuld wõtma oli 3 päiwa
ja õhtu tuli ed. külm. ja tõiwa Petrogradi kommp
25 Sept. tuliwa Liine ja Hugo Leo kartuld
wõtma ja meil alustedi ka nurmest
kartuli wõtmine ja mina awiti Liinel wõta
ja An ja Minna käisiwa luhan ja wõeti per.
lina üles ja ööse külmiwa georgeni ära.
11 Jan. par. ma ja lasti iks pauke ja õhtu
kel 11 lask õige lähikesen hirmus kõvaste
kõik seina wärisiwa ja akna ja õhtu käisiva
veel 2 enamlast, küssewa weel sõjariistu
ja perast pand püssi paugu kuhje pool ja
Karla tõi ed. turba ja Matsi August oli
maha lastu, hirmsaste ära tapetu ja 1 oli Walgu
mõisan maha lastu.
12 Jan. tuli Rõngun hirmus lahing Eesti wäe
(25) olluwa Tammel ja enamlase Mikani ja
Ivaski pool ja säält warsti taganuwa ja
meie wäe wõtnuwa Pritsu ära ja Soomlase
oli abin, ja säält lasti raskete suurtükidega
Rõngu ja pommi tulluva Muru hainamaa
peale tennu kui lina leo ja löönu kivi purus
ja Rõngun olli kõik maja viga saanu ja
kiriku akna puruks ja 1 torn ära ja enaml.
tennuva tüke kirikun, ja siis enaml. warsti
taganuva ära mõtsu sisse ja Aakre poole ja
siist hakasiwa Eesti wäe tulema Rannu
poolt ja läksiva lipuga wäga palju, meie
ed. es usu ja tuliva siia ja Karla läks küüti
wiis Koruste külla, siis oli wäga hea meel
ja Papat Karlat käisiwa enne luhan tõiva hagu
ja ma kakse sulgi ja Elsi oli pikali.
13 Jan. tuli Jaan siia ja mina käisi Papaga Ma-
niidul palitu rõiwast kaeman ja sõjawäe
kraami woore weeti iks ja wange omi punasid
ja pauke lasti suuritüke ja püsse ja Pühaste
külan ollu lahing enam. aetu üle Pikasilla ja
Lõwe Weriida kõnel kuis liinan hirmsaste tapetu
krediitkassa keldren ja jõe pääl ja kirikun juttust
peetu ja Elmar tuli õhtu siia ja kõnel kuis Tammel
riisutu 8 siga ja hobese ja lehm ja rõiwa ja
tahetu Jaani maha laske.
14 Jan. hom. pand Elmar kraami koku ja käis
weel omi punaste pool ja läks ära ja Ella
käis siin ja Karla and jälle 3 kõrda päewal käske
et mehe Randu kommisjoni kõik ja liha tangu
ja 20 lb leiba oli mõisa wiia igal ja hob. Herwu
kokku ja Täker käis normi otsman, es saa weel
ja Järw käis Tani Almaga, oli õige tore suureli
ja Puka pool oli hirmus suuretüki mürin
1904 aastal.
1 Jaanuaril käiti kirikus ja koolitare
man ja kaubeldi tüdruku ära.
4 Januar. läks Karla Maaniidule ja Paaslangi
oma käisiwa siin ja ööse jäi mul pää haigeks
ja haksi mürisema ja kõrwa walutama.
5 Jan. õhtu tuli Jaan siia ja jäi ööseks.
6 Jan. käis Jaak siin ja Mamma käis Alanil
karjatsin ja Karla käis Erwul ja Maaniidul.
7 Jan. oli Papa kanzelein.
13 Jan. käis kirjutaja proua siin ja Mamma
käis Paaslangil karjatsin ja willawabrikun
ja Papa käis Maaniidul tõi wastse laua kodu.
14 ja 15 Jan. käiti mõisan laudu lõikaman.
18 Jan. käisiwa Kubija tüdruku siin ja Karla
käis Maaniidul.
19 Jan. weeti hainu.
20 Jan. käis kirjutaja Proua sõsaraga siin
ja Papa käis Rannun õpetajale puid wiiman
ja meil oliwa weikse põrsa ja saiwa otsa.
22 Jan. käis Liine siin ja Miku Juuli ja ööse minti
Jaanile laulma ja sündimise päiwa pidama
ja kingiti pildi album ja muid weiksi asju.
25 Jan. läksime Mamaga Maaniidule ja mina
jäin sinna ja Mamma käis Keldul ja Jõnni
naese käisiwa seal.
iga päew
27 Jan. käis Papa seal ja Jõnni mehe käisiwa ja
Miku Juuli käis
28 Jan. olin ma wäga haige ja toodi meile wasik mõisast.
29 Jan. õhtu käisiwa Jõnni tüdruku.
31 Jan. olin jälle haige.
1 Weebruaril tuli mama mulle perra ja Papat
Karlat oliwa Alanil Haraldi ristkatsin ja Jaan
sai ristipoja.
sai 42 rubl.
2 Werbul käis Mama Alanil.
3 Werb. läks Karla Jaagu ja Abeliga liina ja liina
5 Web. tuli kodu ja Papa ja Ülpre Hans läksiwa pulliga
26 Sept. käisiwa Hugo ja Leo omi kartuld
ja mustpää jäi haigeks. ja Papa wiis Pallu nisse.
korjaman. oli nädal ilma söömata.
27 Sept. wõti ma enda per. pähkne ära.
28 Sept. tuli Leena siia kartuld wõtma
29 Sept. aeti kari luhta ja An jäi sinna
30 Sept. käisime luhan hainu riibman.
1 okt. lõpetime kartuli wõtmise.
2 okt. teime luhan hädala kuhja, aiwa
toorelt ilma leotamata, oli nii suur
hädal nigu kunagi aasta weel es ole.
3 okt. lõp. kartuli korjamise ära
ja An läks Maniidule nu läksiwa
liina ja Hugo käis siin tõi Elmari
jaoks õnnesoowi kaarti, mina kirjuti
ära ja saadi ja Karla läks liina, wiidi
Pritsu ja Minna läks luhta ööseks.
4 okt. oli Elmari õnnistamise päew liinan Pauluse
kogudusen ja sai palju kingitusi uuri, 18 rub. ja käekotti
ja kirjatasku ja muud, mina saadi ka õnnesoowi kaarti 60 k.
ja 1 rub. ja Simmi Leena käis siin ja Leena läks Theedlade
ja käis weel tagasi ja mina wõti enda toonuse.
5 okt. tuli Karla liinast kodu tõi kirja ja kosti.
6 okt. tein ma enda kruudilist jaki ja tehti kiriku
teed ja lauk oli luhast ära pagenu ja An tuli
Maniidult kodu ja ma sain kirja Petrogradist ja
wõti georgeni juure üles.
7 okt. wõeti peedi ära ja
õhtu tuli Minna peigmees siia.
8 okt. oli suur pahandus ja Karla läks ära ja meie
lõikseme kapstid ja kirjuti Jaanile kirja ja An
läks Maniidule wiis kraami Jaanile saata, Juka ja
Jõnni Albert läksiwa Petrogradi, õhtu tuli kodu
Karla ja An. ja õhtu käisiwa harmoniku mängija.
9 okt. wõtime põrkne ära ja wedasime ja Papa käis
Palun püügilt tegeman, sai weidikese ja satte
ed. lume kibenit ja maa oli kõwaks külmanu
iga päew.
10 okt. aeti kari luhast kodu ja lamba Ahasselt.
11 okt. oli suur pahandus weikse Minnaga ja Leena
käis siin ja lumi tuli maha ja jäigi.
12 okt. tehti kapsta ära ja Papa käis Pukan
küüdin mulla töölisi wiiman ja Karla ostse puid
Ahasse mõtsast ja Paaslangi Peetre käis siin.
dist.
sain postkaarti Petrogra
13 okt. müüdi Lehik ära Simmile sai 69 rub. ja
Liine käis siin wiis kapstamasina ja meil oma
läksiwa Kõrtsile rehele ja mina sain oma
kruudilise bluuse walmis. 14 okt. lõiguti per. kapsta.
8 Jan. hom. alust Walguta lahing
(21) hakati siugsost ja mõisast laskma ja
punase Harjametsast ja Wändr. ja Waha
tare man ja Simmil ollu kuulipildja, kül
püssi joosiwa ja kuulipildja kui parrin
ja mina olli wahel ahju taga paon ja
lugesi „Balti parunid Eesti elus“ ja wahel
wahtse luhvti aknast ja Simatsi Hans käis
siin wiis wasika mas 45 r. ja Karla käis
Maniidul ja Ülprel ja perast wõtiwa
mõisa ära, meie wäe läks. paku metsa
ja suuretüki toodu weel Lutsu tare manu
ja säält lastu ja Harja metsas oli kah kül
saina ja akna wärisiwa ja õhtu ämariku
aigu tuliwa hulgan ketin ja otsewa walget
kaarti kangede kõik koha läbi kõik sängi
aluse ja sahwre ja tare ja aian kuuse
läbi, mitu jagu ja toodi Unni pois wangi
kül meie peljassime hirmsaste Karla
perast, siis tuli jälle hulka sisse seiwa
ja jõiva ja magasiwa ja massiwa kah mõni
ja rahwast oli siist külast sõjapaon.
üle kõige 24 r. ja meie olime iks hirmun
wiimate ande läksiwa ära, siis läks Karla...
9 Jan. hom. tuliwa jälle wana lätlase
seiwa ja ostsewa liha ja warastiwa muna
ja wõtiwa kaarti ära ja meie olime iks
hirmun Karla perast ja siis läksiva kõik
koku Unni tee otsa mitu sada ja läksiva
ära Pekule mõni küüditedi ja meil käisiva
ja küüdi hob. otsman ja Papa käis Maniidul
ja mulgimaal wai Tõrwan lasti hirmsaste
suuritüke, mürin joosk ühtelugu ja peljasime
omi enamlasi ja oli Uderna lahing ja tuli
pahandus Kõrtsi Juuli perast ja Karla es lähe
enam kohegi paku süame täiega.
10 Jan. hom. käis Mama Kõrtsil, es ole lastu
(23) Juulit wana Märt hak. kärkma ja Pritsu
pool tuliwa hirmsa lahingu ja Tammel
ja wana Kirepi lahing ollu püssi pragin
joosk ja kuulipildja ja soomusrongi lassiwa