Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Niisugune oli poliitiline ja majandus-
line pilt Naroova vallas "neutraal maal"
kunni algas Eesti Vabadussõda
Ernst Hansa
käib see õrn õieke, mis iga kevadel oma peakese mulla põuest välja
torkab ja sooja päikese päistel õrnalt õilmitsema puhkeb. Ta õitseb
igaühele, kes aga tuleb ja teda murrab, et sellega oma rinda ehtida, või
ehk jällegi kellegi teisele pühendada.
Minu arwates peaks kõik õied ainult Teile meie vaprad Isamaa pojad
õilmitsema ja eks õilmitse ka paljud õied ainult Teile Sõdurid,
ja ehivad peale surma, kus nad endi noort elu on Isamaa altarile
ohverdand, nende haua künkaid, ainuke mida nende kadunute mälestu-
seks võime pühendada, on need õrnad õiekesed, mis üht hääd mälestust
nende vaprusest ja osavusest veel järele on jätnud.
Küsite, kas Sõdur on vääriline oma rinnale õisi närtsima murdma? -
Jah, ka Sõdur, kes omas noores elus õitseb on väärt oma rinnale õisi murdma.
Seni kui veel elate, õitsevad õied Teie rinnal, aga kui surm Teid
Teiega ühes surmale, kus ootab teda elueesmärk "haud."
Aga miks kardate, või millega mõtlesite, et minule liiga tegite.
Ei millegagi, võite kõik omad mõtted vabalt avaldada, olen kõige
üle tänulik Teile! -
24. IX. 19
Proowisime hommikul ahelikku. Õnnestus
juba wõrdlemisi hästi. Peale lõunat
käisime kalu püüdmas tiikis
käsigranaatidega. Esimese granaadi wiskasin
hästi: kalu tuli maailm. Teised aga ei
toonud midagi weepinnale. Üks wiiest
granaadist koguni ei lõhkenud. Õhtul
saime niimoodi lahedaid, praetud kalu.
Õhtul käisid Kornell, Bauert ja Rooling
meil. Mängisime pisut "железка"'t.
25.IX.19
Müllerstein sõitis paariks päewaks
Walka, jäin tema asemele. Terwe roo-
du staabiga käisime jälle kalu püüd-
mas. 5 granaadiga, mida järwe läkitasin,
saime umbes 5 # kalu. Õhtu söök täna
jälle "sicker". Päewakäsuga 19. septemb.
1919 a. N 240 §5, olen 2 roodu wanemaks
ohwitseriks kinnitatud, 25 augustist arwates.
26.IX.19
Hiiop olla tagasi tulnud puhkuselt.
Nii siis peaks Matson sõitma. Kui ta
aga järsku ära peaks ütlema (olla teisel
Ja nuttes silmad maha lõi
Ning krahwile ütles ta.
Kui mina olen alwast soost
Ja teie krahwi poeg
Siis tahan kloostri minna ma
Ja olla elu aeg.
Kui ütles nõnda tegi ta
Ja läkski kloostrisse
Seal haigeks jäi ja suriki
Kolm päewa järele.
(ta
Ei teadnud krahw et surnud
Sest mõtles eneses
Ma lähen teda waatama
Mis teeb ta kloostri sees.
Kui kloostri ligi jõudis ta
Siis surnud kanneti
Tall wastu leina lauluga
Ja wiidi kabeli.
Kui küsis krahw kes surnud on
Nad kostsid Lowiisa
misteni jätta kohale.- Ühtlasi komitee teatab, et üldi-
sed valimised on 25 jaanuaril 1918a.
Polgu komitee seadis rügemendi ülema kohale üles
kolm kandidaati, nimeliselt: Johan Unt,  Eduard Kubbo
ja Viktor Puskar´i.-
Seega valimised oleks pidanud ettevõtma pataljonis 25 jaa-
nuaril. Enne valimise pataljoni komissar kutsub kok-
ku 24. jaanuaril kell 11 "Endla"sse pataljoni üldkoosoleku,
kus taheti selgitada valimise üksikasju ning anda juht-
nöörde valimiseks.- Koosoleku juhatajaks valitakse mind.
Õhk on näha täis elektrit. Tuli välja, punase staabi me-
hed olid koondanud kohale kõik oma jõud, nagu
Kerese, Paisti, Šeferi ning teised. Ka pealinnast
punaste ninamehed olid sõitnud välja, et mitte las-
ta selgitada üleüldse valimise põhilauseid, vaid nad
hakkasid agiteerima oma põhimõtteid ja seisukohti Ees-
ti iseseiswuse vastu.- Suutsin viia koosolekut viimaks
niikaugele, et mingisuguseid otsuseid ei võetud vastu.
Tehnilisetel põhjustel ei saadud valimistele asuda 25
jaanuaril, vaid määrati tähendatud päevaks 26 jaa-
nuar (Pat. kok. N26), Endla's. Kuid koosolekust ei tul-
nud midagi välja, sest ei tulnud valimiseks tarvilist 2/3
pataljoni liikmetest kokku.-
Määrasin uue koosoleku 27 jaanuariks kell 13 samas,
nüüd tarwiline arw oli koos pataljoni koosseisust. Esi-
tasin koosolekule pataljoni komitee seisukohad vali-
miste puhul, mis seisid selles, et ülemusi mitte valida,
vaid rahul olla nendega, keda kõrgema ülema poolt
määratakse. Määletan, et pataljoni ülem oli tulnud ka
isiklikult "Endlasse", et kuulda lõpliku otsust ülemuse
valimise kohta. Kokkutulnute hulgas oli muidugi ka
neid, kes nõudsid ülemate valimist, kuid mitmete
kõnelejate ning minu poolt selgitati nii wõrd seisukor-
Tallinnas, 7/XII 1919a.
Ah kui õnneliku ma en-
nast praegalt tunnen! - ja
miks ei pea ma õnnelik ole-
ma? - Teilt kiri! "Kõige
südamlikum "tänu !."
Aga Paul, kas Teie siis
tõega nii vallatu olite, enese
üle enam valitseda ei suut-
nud ja mind suudlesite!?-
Küsite, mis ütlen selle kohta?-
Aga ma küll ei tea mis
6. X-19
Ei! tõesti mitte kunagi ei ütle ma seda
sõtsile mis meie endi wahel on. Olen nüüd
uhke, et mulle ka keegi kirjutab, ei
räägi temaga üleultse mitte.
Oh! sellest pole ju lugu, kui mulle kohe
vastata ei saa. Ega ma nii läbemata
polegi. Ma tahaks kaua elada ja
öeldakse ju "kes kannatab see kaua
elab." Nii mina ka muud kui ootaks
aga nädalate kaupa, ilma et igavust
tunneks.
Jumaluke Teie tarvitate ühe kuuga
2 puuda tubakad ära! Kas Teie
teda siis sööte kah või?
Olen õige vaba vaadetega inimene (vasdant
liigset hetke minevikus imetlemiseks, kui elu ka reaalne ja
nõuab lakkamatut võitlust olemasolu eest, päevast päeva
hommikust õhtuni tapvat ja tasumatut tööd.
Kõige kurvem on, et ma seda süsteemi näen läbi ja
et meie olude väiksus ei võimalda saladusi. Nähke siis
teiegi, millise arengu võib läbi teha tõesti patriootiliselt
häälestatud inimese vaim.
Maga laps weel wiimist kord mo sülles
Sest et kallistada wõin weel sind!
Kui sa ärkad mo olmast süles
Ei siis enam kanna sind mo rind!
Mull on tehtud sinu parast äbi
Selleks pian maha jätma sind
Konnid üksi halwast ilmast läbi
Oled käigust maha jäetud lind,
Sest sa oled armu keeltud wili
Wanemate pattud kannad sa.
Ehk mull südames on armu tuli,
Siiski pean maha jätma sind!
Üksnes taewa isa sulle annab,
Oma armu ei ta jätta sind!
Elu teedel kätte peal sind kannab
Õnnetuma ema armuga!
Neiu nuttes weikse maja poole,
Pani lapse ukse lävele.
Ja siis isi kiireste ta ruttas,
Wahutama mere laentesse....
Oh ära küsi seda
Miks pärast leinan ma
Ei mina seda sulle
Wõi neiu ütelda?
Oh ära kaeba leina
Ei see sull kasu too
Sest ära närtsind heina
Ei keegi haljaks tee.
See kõik ei lähe nõnda
Kui ette arwad sa
Kõik laewad ei sa randa
Mis wälja saadetud.
Oh ära enam kaeba
See südant raskeks teeb;
See teeb so noorus aega,
Weel palju kurwemaks.
Las igaweste jääda,
So mõtted magama,
Ja oija oma teada,
Kui armas oli ta.
27.IV.19.
Saatsime kole waewase öö wanas
rehes mööda. Külm, et aina lõdise.
Punased pommitasid jällegi enneole-
mata ägedusega mõisa ja seisukohti
wiimase ümber. Granaadist sai haa-
wata Awdi Petermann. Saatsin 2
kaarti: Sassile ja isale. Kui niisu-
gune põrgu wesi kestab, siis löö-
wad punased meid kõiki ükshaawal
reast wälja. Iga päew oodetakse
Tallinnast uut 100-150 mehelist
abiwäge. Käisime Saarega jõe
ääres käsigranaatidega kalu püüd-
mas. Saak wäikene. - Kalpus, kes
puhkuselt tuli, teatas, et lpn. Kasuk
21. aprillil ära olla surnud. Kahju tu-
lisest isamaa kaitsjast! -
28.IV.19.
Niisugust waewarikast ööd, nagu
tänane, ei ole küll elus ennem
mööda saatnud. Otse pöörane külm
oli lamada külmal kiwipõrandal.
Kui just otse tule juurde roomasid,
Paar pätsi leiba kuiwatud lõhe kala, aga see oli
nelja päevase nälgimise järele palju maitsewam
kui oleks kodus kooki moosiga söönud. Nüid juba
wõis öölda nälg see kord jumalaga. Tulime tuldud
teed tagasi riigi kasuks kaks kuuli pildujad ühes
wiies: Nüid oli poistel lahingust saadud seepi
pesu, pluusese, sai silmad puhtaks pestud ja
puhas pesu selga pandud, kellel õnn oli saada
muidugi mitte kõik. Ja miss weel suurem rõõm wie
päewa moon oli kohale jõudnud, nüid alles
algas töö, nii kui kõige suuremas purshui köökis
Jõulu lauba õhtul, üks praadis teine tegi kooki, kolmas
tegi sousti wõi meie sõdurite keeles möginad.
Nii wekseldati pool ööd üks teise wasta, kunni lahingu
wäsimus wiimaste wõimust wõttis, ja meie une
hõlma suikusime.
20-X-19 aast.
Homik.
Pilwine taewas, aga wihma ei saja. Külm tuul puhub
ja wingub ümber maja. Poisid tõusewad ülesse, no täna
Pataljoni komitee esimees viibis valimiste juures. Valimised
kestsid esimesel päeval kuni kella 18ni. Loeti maksmaks
antavatest ümbrikudest neid, mis varustatud Asutava
kogu valimiste asjade keskkomisjoni ja 2 Eesti polgu
3 pataljoni pitsatiga. Esimesel päeval anti 336 häält. Va-
limiste kastid pitseeriti valimiste katkestamisega kinni
sarnaselt, et võimata lasta kasti umbrikke ilma valimise
komisjoni liikmete juuresolekuta ja anti eraldi selleks
määratud vahtkonna kaitse alla. Vahtkond koosnes
4 sõdurist (Valimiste protokoll N1/ 24 jaanuaril anti
ära 141 häält, 25 jaanuaril- 110 häält/ valimiste pro-
tokollid N 2 ja 3. Häälte lugemine sundis 26 jaanua-
ril 1918a. Kastide avamise juures viibisid peale endiste
komisjoni liikmete veel Hunt ja Tamberg ning 9 kom-
panist - Martenson, 10 kompanist- Kuusenberg, 11 komp.
- Liidemann ja 12 komp.- Tamasti.-
Valimise seaduse §65 põhjal tunnistati makswusetaks
N2 nimekirja järele 3 häält ja N3 nimekirja järele 2 häält.
Kolme päeva jooksul käis valimas üleüldse 607 valijat,
kus juures antud hääled jagunesid järgmiselt:
N1- Sotsiaaldemokraatiline tööliste partei - Martna,
Ast ja E. Vildega eesotsas - 2 häält.
N2. Venemaa sotsiaaldemokraatlise tööliste partei
Eestis - Anvelt, Vöölmann, Põõgelmann - 146h - 3h = 143h.
N3. Eesti tööerakond - Vilms, Seljamaa, Kalbus
- 218 h. -2 - 216 häält.-
N4. Eesti sotsialistide rewolutsionäärid - H. Raudsepp,
Piiskar - 77 häält.-
N5. Eesti sotsialistide-rewolutsioneeride partei - H. Kruus,
J. Semper - 87 häält.-
N6. Sõjaväeleaste iseseiswuse liit- Einbund, Kartau
- 22 häält.
N7 Eesti demoktraatlik blokk - J. Tõnisson, K. Päts,
"Пулеметная Горка"'st kuni 3 roodu
kaewikuteni, umbes 2 wersta. Homme
hommikul wahetame 5 polgu I roodu
ära. Jäen paremale tiiwale arwata-
waste. Front näib kaunis kindel
olewat: kaewikute ees on kahe kuni
kolmekordne traataed, mis läheb kat-
kestamata mööda liini. Punaste sei-
sukohad asuwad kaunis kaugel, um-
bes 1 1/2 wersta. Seljataga saawad asu-
ma meil kaks rasket ja kaks kerget
batareid, sest üks raske ja üks ker-
ge partisaanide omad. Pihkwa jõgi
on päris lähedal, 2 laewa näikse
ka seal ristlema. Roodu staab saab
asuma külas, woor jäeb
esiotsa siia. Tuleb hakata elama
nüüd järjekindlalt kaewikutes. Ega
seegi ära ei hirmuta, harjub ju ini-
mene kõigega. Terwel praegusel sõ-
jal ei ole kaewikutest suurt hoo-
litud, nüüd aga ilma nendeta ja
traataedadeta läbi ei saa. Algab uus
ajajärk wabastuse sõjas - positsiooni sõda!
öeldes! "Olgu nüüd siis nii, elage hästi Teie tuimad
viljandlased niimodi saadate Teie oma vapraid
kaitsejaid võitlusele isegi ei leidu teil ühtegi
pasunapuhujad kes oleks meile lahkumiseks veel
mõnegi lõbusama marschi mänginud. Oleme ka
kindlad et teile üksgi orkester enne mängima
ei saa, kuni kord oleme tagasi võitlustest tulnud
ning enesega ka kaasa toome parema orkestri.
Nende sõnadega algasime vaikselt sõitu järve
poole üle valuoja. Kurvalt lehvitasid mõned
meile rätikuid järele ning varsti olima ka järve
peale jõudnund kus laulud lahti löödi ning veel
suureks üllatuseks oli ühel tugev kolme realine
lõõtsapill kaasas, nii läks meie sõit võrdlemisi
peris lõbusasti edasi. Õhtuks jõudsime kaunis aegsasti
Kärstna kõrtsi juurde kuhu ka ööseks peatuma jäime.
Kärstna kõrtsi, vallamaja ja ka mõned teised asulad
võtsime oma alla öö korteriteks, et minul ka siin pool
sugulased ja ka tutavad olivad siis leidsin ühes oma
sõpradega ka soodsamad kohad ülesse kus hästi hea
ja mugav oli magada. Et mull palju tuttavaid
ei hooli sest suurt midagi. - Imelik
on igatahes sõduri elu: kord ela ja
maga kusagil soo-kraawis, kord
tunne mõnusust lossis! Terwe elu
näib, kui mingi awantüür olewat!
Mis lõbu pakuks praegu ühetao-
line lihtlabane elu Tallinnas?! -
27.VII.19.
Tõusin ülesse juba hommikul
kella 6 ajal. Uni oli läinud ja ka
pea oli täitsa terwe. Pisut hom-
mikueinet wõttes, läksin tiigi
juurde pesema. Et wesi soe oli,
hüppasin sisse. Tore on külm wann
suisel hommikul: teeb inimese
korraga wärskeks! - Raha on ot-
sas, tahaks kiireste palka, sõi-
daks mõneks päewaks Walka!
Waja oleks saapaid ja ühte teist
kribu-krabu kraami: Rewolwri
saamiseks andsin raporti sisse.
28.VII.19
Kell 1/2 8 olin karjamõisas roodu juu-
res, kus kuni 1/2 10 õppus oli. Peale
naftat, petroliumi, masina õlisi, päevlille õli, riiet
nahka, tubakat, paberossa ja konservi tööstuse
jaoks vajalisi plekk toosisi. Kroonlinna reidil
seisvad enamlised vahilaevad meresõitjaid
ei takkistanud, võtsid natune natuuras "meele-
head" ja see oli kõik. Sügisel 1918 a. oktobri
kuus seati Kroonlinnast möönduvate lae-
wadele valjum kord sisse, mere sõidukid
peatati valve laeva poolt ning otsiti läbi,
läbiotsimisele kuulusid ka puulaevad, mis
vedasid halu puid, propsa ja liiprisi Peter-
burgi kütteks Luga äärest, Koskolovast,
Peipsi lahe kaldalt ja Kolischist. Need
metsa materjaalid kuulusid erafirmadele
ja olid ekspordiks valmistatud enne ilma-
sõja algust, - nüüd olid muidugi "natsio-
naliseeritud" dekreetiga riigi omaks, kuid
et kohapealsed võimumehed, sovjetid ja "küla-
Rahutud ajad Walgas
1917-1920 a.
Jaan Jänes
end. Walga linnsekrtär.
1917-1918.
Rahulolematus
Kihama lõi Walga linn 1917 a. märtsi al-
gul, kus sadakond isikuid Petrogradist Walka
jõudis, siinsetelt politseinikkudelt ära wõttis
relvad, raekoja wälisseinalt riigi wapi pu-
rustas, wanglast osa wange wabastas ja kõiki
uue demokraatliku riigikorra poole üle-
minema kutsus.
Sellest wabadusewõitlust iseäranis haaratu-
na tundusid Läti rahwusest linna elanikud,
kes ühes Kuramaalt juurdevoolanud sõjapagu-
lastega tegutsema hakkasid selleks, et üle
wõtta eestlastelt linnawalitsemist. Tõendati,
Elulookirjeldus
Wänt Friedrich Mardi p. sündinud 1896 a
16 detsembril Torgu wallas Kargi külas
Wanemate elu kutse Enne illmasõda oli kooliõpetaja ja praegu
aednik wäiksekohapidaja,
Minu lapsepõlwe elu Lapsena kunni kümne aastani elasin
wanemate juures, ja peale selle elasin
lätti maal (Kuuramaal) kuni 14 aastani kust
koduse tulin ja peale ühe nädalase koduse wiibimise
Riiga sõitsin,
Kooli haridus Algkooli haridusega,
Sõjawäe teenistuse aeg
Mobiliseeritud Tallinnas 7 augustil 1915 aastal
kust teenistuse asusin Krasnoe seloos 196 tagawara
Pataljonis, kust detsembri kuul marsawoi roodus
sõjawäljale sõitsin ja asusin teenistuse 5 grenaderski
Kiiewski polku Paranowitsi all, kust 1916 a raskesti
juuni kuul raskesti põrutada sain ja Moskwase
haigemaja wiidi, terwise paranemisel lasti 3 kuuks
kodu puhkusele, ja peale puhkust septembri kuul
sõitsin tagasi Moskvase kus tenisin grenaderski
Diwiisi tagawara pataljonis, kust detsembri kuul
uuesti sõjawäljale sõitsin, kus tee peal pikkemalt
peatusime ja mind määrati Roslowi maaluurajate
komando kus aga soldati elu wäga wilets ja karm
oli sellepärast jooksin ära sõjawäljale oma enndise
teenistuse kohale kus 18 jaanuaril 1917 a alamohvitseri
kooli läksin ja selle lõppetasin 5 mail 1917 a.
ja peale selle läksin oma roodu tagasi, peale selle
sõitsin Eesti polku Rakwere teenides Warangu
mõisas ja wiimati saadeti meid Terwes kooseisuses
Hirmsa metsa metsatööle ja sealt komandeeriti
Wõru maakonda põllutööle ja sealt tagasi Tartu
Tuntke teie oh tuuled
Seda mis rindus mul keeb
Wiige! mis hüüdwad mu huuled
Neiule rõemu see teeb
Saatus kui wali ja wilu
Minule olla sa wõid
Riisusid õntsama elu
Walu ja waewa mul tõid
N: 12 Kadunt.
Oh mure ja kurptus
Kuist waewad sa mind
Miks walu sees ähwardab
Lakkeda rind.
Mu ilusam lootus
Mu õnnede ilm
Kus oled sa jäänud
Kõik kare ja külm
Kuis enne nii õnnele
Kiskus mu suu
vaeste komiteed" ei taipanud arvele võtta,
siis kohapealsed purjelaevnikud "realiseerisid"
puhta raha eest "küttematerjaalina" Kroon-
linnas ja Peterburgis. Ka sügisel oktobri
kuus 1918 aastal "natsionaliseeriti" ka Kur-
gula maaninas asuvad Rudolf Andersoni
ja Kutõschini konservivabrikud, Tiks´i laua-
veski Struupov'is (Luuga jõe ääres).
Et terve "neutraal maa" endid elatas solakaubit-
semisest ja hangeldamisest", - siis poliitilise
meelsuse järele elanikkond jagunes kolme
voolu, kuid kindlaid organisatsione ei ol-
nud. Ametlikult organiseerituks võis lugeda
ainult "külavaeste komiteesi", kuid need
ei pidanud Jamburgi sovjeti ettekirjutustest
kuigi palju kinni. Jõukamad talupidajad, kaup-
mehed, laevnikud olid passivsed enamlaste korra
vastased, vähemad spekulandid ja kottimehed,
Wastastikuse laskmise tagajärjel paremal
frondi liinil on surma saanud 3
roodu sõdur - Tamman. Suudar tegi
wahwa laua, tõmbasime selle weel ajalehte-
dega üle, - päris tore kohe! Kella 24 ajal
parajasti juttu puhudes oma blindaashis
tormas Õun suure kiirusega sisse, ähmides
seletades, et nende землянка põlema olla
läinud. Jooksin wälja, et tuld kustutada. Seest
olid õled juba põlenud, tuli puudutas ju-
ba katust. Loopisin miskit mulda labidaga
sisse, see kustutas tule ruttu. Hea oli, et
kahju suurt ei tulnud. Niisugune juhtu-
mine on ainult lohakuse tagajärg - me-
19 magavad nagu kotid, kui ometigi kõwa
käsk on mitte magada. Ime siis, et tuli
ahjust õlgede külge ei lähe. Edaspidi tul-
leb walwata, et süted kõik ülewal olek-
sid. Niisugune magamine wõib weel lõpuks
hädaohtlikuks saada.
Koscheljaka jaamas, 6.X.19.
Öösel ei maganud sugugi. Alles hommiku
heitsin magama ja tukkusin kella 7, seni
kuni Triik mu ülesse ajas. Läksin külasse,
pesin silmad puhtaks ja läksin staapi Ли-
сички külasse. Sealt sain enda puhkuse
tunnistuse kohe kätte. Tulin tagasi, panin
20)
5 septembril 1919a. tugew pommitamine suurtükkidest, punane laseb
Turoki, Kostinad, W. Irboskad rasketest, suurtükkidest ja kergetest Poddubjet
küla kohal, kus punased saiwad tagasi löödud. 6-15 septembrini ainult
luursalkade tegewus ja ühe suurtüki tuli mõlemilt poolt, 16 sept.
läks rahusaatkond Irboskast autodega A Birkiga eesotsas Pihkwa
poole, meie poolt lasti neid valgete sidemetega üle Teschewitschi kohal
Rügemendi ülemaks on colonel ltn. Kunnus, abiks ltn. Kanep, staap
Wana Irboskas; I pat. ülemaks kapten Uulberg Turokis, 1 kompanii - Bel-
kowo - Berschewitshi, kapten Saaremaaga; 4 kompanii Petrowo - Kosõgina
ltn.
Welje
Sihnowo - Ulanowa - kpt. Reinthal; 2 kompanii Poddubje. Nowaja - kõige
kardetawam koht, kuhu punased alaliselt pealetungisiwad ja ka kõige
lähem punaste seisukohtadele. Kapten Kallion ja ltn. Schmidt, kuna 3 kompa-
nii asus pataljoni reserwis Hlopotowas kpt. Sakkeusega. II pataljoni
staap Krääkowas - 5 kompanii asus lipnik Husmann reserwis  Krää-
kowas, 6 kompanii kapten Assmann Sagriwje - Sababje -  Leski, 7 kom-
panii ltn. Espenberg Filipkowo - Sujew - Wolkow - 8 kompanii kpt.
Ellramm - Kuulipilduja mägi ja Slesowa: kuulipildujate kom-
panii ülemaks oli N. ltn. Villup, nooremad ohv. lipnik Elken ja
ltn. Elb, kompanii asus Irboskas, kuna meeskonnad riwi kom-
paniides rindel; Jala maakuulajate kdo - ltn. Wares rügemendi reservis,
ratsa kdo - lipnik Dawel Irboskas, side kdo lpn. Reinglas
komendandi kdo lpn. Põldsepp  - W. Irboskas. 16. septembril tuli
rügementi uueks rügemendi ülema abiks Tartu tagawara patal-
jonist Kapten Ahmann, kes rügemendi osasid järele vaatab liinil
neid terwitab ja waimustab. 17,18 ja 19 septembril waikus ter-
wel rügemendi rindel, samuti ka naabri wäeosade rinnetel, delegatsiooni
Pihkwas asumise aeg, kuid 20 septembril hakab punaste poolt äge suur-
tüki tule andmine Nowaja - Poddubje külade peale ja samuti ka teiste
külade peale, mis põlewad. Nowaja ja Poddubje küladele anti 2000 pom
mi, mida 4da kompanii ülem kpt. Reinthal registreerinud on. 21
septembril jalgväe pealetung Nowaja ja  Poddubje küladel vaen-
lase jalgwäe poolt, kestis terwe päew, ahelik aheliku peale, kuid
saiwad kõik purustatud ja tagasi löödud meie 7 rügemendi 4
kompanii poolt; surnud ära arwamata palju punastel, mida nad
öösiti ära koristawad, meie kaotused wäiksed. 22 ja 23 septemb
ril kordab punane samasuguse ägedusega kallaletungi Nowaja
Poddubje peale, 23 sept. ka II pataljoni ribas, kus temal korda
läks Butslewa ja Schagnitsõi külade kohalt Slesowasse sissetun-
gida ja Slesowa, Wolkowa, Filipikowa - Sujevo külad vallata, aeti
aga kohe välja meie 5 kompanii eduka peale tungimisega. Punas-
vastu
tel on rasked kaotused, surnutena jätsid maha 68 keha, haawa-
tuid 106 inimest. Wolkovo ja Filipkowa külade vahel, meie kaotu-
sed 5-6 surnut ja mõned wangid. Ka Nowaja ja Poddubje - Ulanowa
kohal saiwad punawäe jõud meie poolt tagasi pillatud. 24 sept.
ei katsunud punased enam õnne pealetungimisega, waid koristawad
surnuid ja ehitawad öösiti traataedu, mis puhtaks tunnistuseks
oli sellele, et pealetungimise plaanist meie rindele loobusiwad, sest
et nad raskesti kannatasiwad koosseisus surnute ja haavatutena.
II ja III bataljon vahetasid
omad seisukohad
ümber. Muidu muutuseta.
29 XI
Käisime maakuulamisel
Itowo mõisast Lõuna
hommiku pool metsas
Waenlasega kokku ei
puutunud (Teadaanne
N 114/0).
30 XI
Saime käsu Orlõi
külasse kolida
Kell 14 saime
sinna.
Õhtul punaste kallale
tung Feodorovka peale
tagasi löödud.
saata. Tubli asi! Meil on roodu juur-
de tulnud lpn. Kornell. Ka Fuks
on ajutiselt 3-as roodus.
Podlipje küla all, 21.VII.19.
Eila õhtul käisime umbes 10 mehega
üle jõe külas. Kolasime ringi ja ei
midagi nähes, pistsime majadele tule
otsa. Ju ennem lasi meie batarei
2 maja põlema. Nüüd on umbes 1/3
küla täitsa maha põlenud. Sain
Tomsoni käest L. M kirja kätte; olla
seekord haige olnud, kui ma Walgas
olin. Täna hommikul tulime üle
jõe ja wõtsime seisukohad Podlipje
juures tee peal.
Pihkwa, 22.VII.19.
Eila liikudes kuni Мал. Заходы´ni,
walmistasime reserwi nõudmise. Paber
sattus warsti Tõnsoni kätte, kes sel-
lega ka ülemuse juurde sõitis.
Täna hommikul liikusime tagasi -
Pihkwa poole, kuhu peale wäsitawa
päewase käimise jõudsime. Homme
sõidame edasi - Sangaste mõisa.
Siis wõttis hoole surnukeha
Ja kandis roosi põesasse
Siis põlwili ta langes maha
Suu andes hüüdis sõber sa
Meid peastad ära elust raskest
Ja endal rinda pistis ta.
Seal lille põesas puude wilus
On hauda pantud mõlemad
Ja kena kiwi risti külges
Need sõnad on seal kirjutud
Mis arm on maapeal kokku pannud
Ei wõi neid ükski lahuta
See kole lugu näitust andnud
Ei see ei sünni kirjuta.
N: 21 Wiimist kord.
Jäe jumalaga walu sunnil
Küll lõhkemas on minu rind
Kui kurwalt lahkumise tunnil
Ma wiimist kord weel nägin sind
Käs 1452
Saadud "19" 03 1940.
No 86-mäl.
Enn Välk.
Mälestusi Eesti iseseisvuse võitluse
päewilt.
Minu sattumine Eesti Vabadussõja alul
vabatahtlikuna sõjaväkke oli suurelt osalt
kahtlemata tingitud asjaolust, et meie
perekond juba Maailmasõja päevil oli
sõna tõsises mõttes sõjaperekond. Vaba-
dussõja alguspäeviks oli meie perekond
saatnud sõjaväkke viis minu vanemat
venda. Kui vendadest mõnikord üks või
teine käis kodus puhkusel, siis oli ala-
liseks jutuaineks sõda ja sõjaseiklused.
Nende juttude mõjul tekkis minugi 16-aas-
tases südames igatsus näha ja läbi
elada kõike seda, millest teised jutus-
tasid nii kõditavaid ja jubedaid
lugusid. Mõnikord ei suutnud end
pidada ja teisedki said aimu sellest,
millised mõtted minu peas pesitsesid.
Siis vennad naersid üleolevalt ja sageli
Ja kui ma ükskord kodu
Jõudma saan ükskord siit
Ja sinu armu ei leia
Et armas on teine sull.
Siis õnnetus on minu
Osa siin ilma peal
Kurptusel murel ei otsa
Ole mu südames siis.
See pärast oh neiu sa
Jäe truik minule
Su wastu tuksub mull süda
Mis täis on armastust. Weskimets
N: 8 Armuawaldus.
Oh neiuke kas tead sa
Mis mõtleb minu süda
Miks sinu peale alati
Nii waatwad minu silmad
Mu neiuke et tea sa
Sa armas oled mulle
Ajalehti ei saa enam. Tallinnas olla
trükitööliste streik, käib ainult
"Postimees." - Uus walitsus on kok-
ku seatud: Strandmann pea ja
sõjaminister. Reserwist pole ei kih-
ku ega kahku kuulda.
12.V.19.
Nüüd on minu puhkus tingi-
tud just reserwi minekust. Saa-
me Walka, sõidan ühes teistega, ei
lähe, ei saa kuskile loll asi! Kir-
jutasin kirja H-le. Kaardi kirjutasin
Baabule, mis wast Feldt ära
wiib, kui ma ei sõida. Eks waa-
tame, mis homseks on kujunenud?
Tehnilise roodu pääliku raportiga
N 103 pandi mind noor. al. ohw.
ette. Oodetakse öösel wahetust.
Staab pani juba asjad kokku,
sest wahetus sõitnud juba Wal-
gast wälja.
Tallinnas, 14.V.19
Jõudsin hommiku kella 9 ümber
koju. Eila enne ärasõitu tulime
Esijalgu näis, et kommissari korraldusel reaalseid
tagajärge ei ole, kui aga teatati pataljoni ülema poolt
peale selle veel täidesaatva komitee esimehele, et
pataljon paneb vastu kuni viimase meheni, mis
ka teise pataljoni koosseisu ühine otsus ning komi-
ssar veel kordas oma nõudmist, komitee esimees
teatas mõne ajapärast, et käsk on antud oma
asukohtadesse minna tagasi Audrust ja Taalist välja-
tulnud osadele. Ka kompaniid, mis Krasnojarski ka-
sarmust väljusid, peeti meie sõdurite poolt kinni
Braakmanni ja Aia tänavate vahemikus ja astuti lä-
birääkimistele. Pataljoni ülem tuli isiklikult välja ja
küsis kuhu nad kavatsevad minna. Vastati, et
lähevad täidesaatva komitee käsutusse. Pataljoni ülem
ütles, kui tahate verd valada, siis lööme lahti, sest
võim on meie käes, mille peale vastatud, kui võim
on Teil, siis peab alluma võimule, meil verevalami-
seks lusti ei ole. Nad läksid kasarmutesse tagasi.-
"Algasid läbirääkimised, mis sellega lõppes, et mad-
rused ja vene soldatid, ilma võitluseta taganesid, kirju-
tab Uus Pärnu Postimees N22.-
Seisukord oli päästetud ning kokkupõrge oli selleks
korraks jälle välditud.- Pataljoni ülem pidas diviisi
kommissari seni kinni kuni saadi kindlad teated
hädaohu möödumisest. Selleks pataljoni ülem saatis
täidesaatvasse komiteesse adjudanti, kes küll hirmust
valge ja kahvatu olnud, kuid käsk oli antud, mis vastu-
vaidlemata tuli täita (kpt. Tannebaumi määlestused).
Adjudant pidi veendumusele tulema, et antud käsud
on täidetud täidesaatva komitee meeste poolt. Komi-
teesse aga pataljoni ülem kõlistas iga 10-15 min järele,
et märku saaks, kas adjudant pole ka areteeritud.
Järsku tormanud punaste staapi sisse kaks meest
Punaste ratsanikud hakanud meie
põgenejaid taga ajama, kuid peale
selle, kui meie poisid neile wastu
hakanud, taganenud nad. Läbi Must-
jõe silla tulles, jõudnud nad öösel
Ala külasse. Lähemalt weel kao-
tuste üle ei tea. - Täna on Eesti
Asutawa Kogu awamise päew. Oleme
siis ometigi nii kaugel.
24.IV.19.
Kella 1/2 5 ajal p.l algas uus punaste
pealetungimine meie käesolewa
mõisa peale. Terwelt 12 tundi kes-
tis wahetpidamatu lahing, mida toetas
mõlemilt poolt suurtüki tuli. Sõdi-
sime käsi-käes soomusrong N 3 mees-
tega, kes meie pääliku käsutada olid.
Hommiku kella 1/2 5ajal, kus pärale
jõudnud abiwägi, soomusrongide Wal-
ga tagawarapataljoon, pealetungimi-
sele läks, põgenesid punased paanikas.
Lõpuks nähes, et lahing kaotatud, awas
ta ägeda granaadi ja schrapnelli
tule mõisa peale. Meie kaotused
Mu ees kõik ilus on must ja pime
Kõik õnn on kadund igawest
Ja ainult sinu kallist nime
Huul sosistab weel tasakest
Küll kuu ja päike kultsel kumal
Weel paistwad nii kui ennegi
Kuid troosti walgust õnnetumal
Ei wõi nad tuua iialgi
Kui sinu silma selge waade
Mu waese eest on peidetud
Siis kurptus on mu elu saade
Ju rõem on hauda peidetud
Sa wõtsid minu rinnas aset
Ja walitsesid südames
Ei suuda tunnid tulewased
Sind kauta sealt igawest
Ja kõik see läbi ilma raja
Su kuju kaasas kannab sind
Oh elaksin ma aasta sajad
Su mälestus ei jättaks mind.
Sangaste mõisas, 25.VII.19.
Kolisin eila õhtul siia, umbes 1 1/2 w.
karjamõisast. Korteri sain II korra
peale. Olen täna korrapidaja. Iseene-
sest kaunis loll amet. Hommikul
oli ohwitseride kogu koosolek. Kõige
esmalt austati al. kapt Kamali,
kui lahingus langenut, püstitõus-
misega. Teiseks päevakorrapunktiks
oli uute, reserwist saadetud ohw.
vastuvõtmine Kalewlaste Malewa
ohwitseride kogusse. Wastu wõeti:
al. ltn Matson, lpn Penno, Kornell
ja Ross. Al. leitn Rossi, kui wähe-
kõlbulikku sõdurit wastu ei wõetud.
end. al. kapt. Pauluse wastuwõtmine
lükati ka edasi, seni kui ta üles-
näidata suudab kusagil oma
wahwust. Õppusi, mis lähemal
ajal algavad, asusid korraldama
ohwitserid: Tief, Riisenberg, Pome-
rants, Paulus, Sõster, Müllerstein ja
Matson. Sõdurisi otsustati lasta
koju puhkusele 10%. Ohwitseridest
tõmbamisel juhtus iseloomulik nähtus. Ülestõmbami-
sel jäi lipp poolde vardasse seisma, ega saadud teda
varde lõppu tõmmata. Tõmbaja laskis lipu alla lan-
geda. Katsus teist korda uuesti. Nüüd läks tal korda
lippu varde tippu tõmmata, kuhu ta peatuma jäi.
Sümboolne kujutlus meie iseseiswuse võitluse käigust,-
(Pärnumaa nädal N 15).- Viimase kohta olgu ööldud, et
juhus leidis aset, mõned väidavad kull, et natukene
puudunud varde tippust, olgu kuidas oli, aga faktiks
jääb, et lipp täiesti vardasse ei läinud (Paljude koha-
likkude elanikute ja praeguste tegelaste määlestused).
Peale kõnesid algas rongikäik korraldatud ridades
läbi linna raekoja ette, kus kõnelesid linnapea abi
Timusk ja maapäeva saadik Lasn. Rongikäik
liikus raekoja eest Vee ja Rüütli tänavate kaudu
"Endla" ette tagasi. Peale teiste kõnelejate sõjawäelane
Must võttis ka sõna. Terwitus kõnede järele lauldi
Eesti rahwa hümnust ja mängiti porilaste marssi.
(kus Pärnu Postimees N 19).-
Kuid sel ajal, kui riiklist iseseiswust kuulutati
välja ning rahwas rõõmustas ja juubeldas tänavatel,
tehti mõnedes linna majades kibedasti tööd saksa
sõjavägede vastu võtuks. Õmmeldi hoolega saksa
riigi lippe ja arutati ning kurjustati selle üle, et kui-
das nad julgesid iseseiswust väljakuulutada just
saksa sõjavägede ilmumise eel. Balti sakslased ja
neile kaasasörkijad olid muidugu eeltööde tegijaks.
Saksa sõjavägede osad liikusid Riia, Valga ja
Saaremaa poolt üha Pärnu poole, mille kohta ka
elanikudel oli teateid. Ühed kuulsid saksa
sõjavägede edasiliikumist rõõmutundega, kus
teised jälle murega vaatasid tulewikku.
Meie maakuulajate salk ratsutas Pärnust välja
Teie pilt mo meeles seisab,
Unes kuulen ma Te healt!
Elades, Te pilt ei kau
Minu meelest mõttetest
Ei Te nägu iial wao,
Minu puhtast südamest!
Kõnnin ma ehk seisan paigal
Siis Te pilt end näitab mull
Asub mõttes minu ette
Ikka armastan ma sind.
Wahel kurptus wahel häda
Wahel ahastus mull on
Waimus astud siis mu juurde
See mu südant rõemustab.
Kaugel nii kui tähed taewas
Kaugel nii Te armu meel
Tahaks loota Ta ees wälja
Südant mis mull rinnus lööb.
Ehk küll kaugel siiski Teie
Armas mulle olete
Eluloo - kirjeldus
N. Al. Ohv. Theodor Karli p. Kier sündinud 1901 aastal
Saaremaal loona vallas. Kus ka elasin kunni 15me aasta wanuseni.
Olen ministeerjumi kooli haridusega, kohtupoolt karistamata
pois mees. 1915 a läksin oma sugulastega kuramaale
Vindavasse, ja seal elades kunni sõja lõpuni.
Läti valitsuse alguses mobiliseeriti mind, Läti sõjaväe teenistusse
ja saadeti schreinburchi Riia Instruktorite Bataljoni;
kus kohal sain teenida ligi kaheksa kuud, kunni Eestiriigi
poolt väljanõudmine hilmus kui Eestiriigi alam; ja Läti-
riigi alamaks mitte jäämise puhul saadeti Eestisse tagasi,
1920.a. märtsi kuus, Valka ja seal edasi Pärnu maakonna
Rahvaväe Ülema juurde teenistusse rahvaväkke vastuvõtmiseks.
Ja peale pärnumaakonna Rahvaväe Ülema poolt välja antud
vabastuse tunnistus, kui mitte 19. aastat vanaduse puhul.
sõitsin oma vanemate kodukohta Saare maakonda,
kus elasin kunni 1921 aastani, ja sealt mobiliseeriti uuesti
Eesti rahvaväe teenistusse, ja määrati .L. r. soomusrong N: 2
peale kuulipilduja kompaniisse ja sealt komandeeriti õppe
kompaniisse, mille hääga lõpetasin. Õppekompaniist
komandeeriti tagasi L. r. soomusrong N 2. kuulipilduja kompaniisse.
Ja peale sundaja, teenisin veel ühe aasta üleaega kuulipilduja
kompanii veltveebli .k. t. I rühma vanema kohal kinnitatud.
Peale vabaksvõtmist 1923 a. I septembril elasin reservis
kodukohas ehitus töödega. Ja praegu viimase kaheaasta
jooksul Läänemaakonnas olen elanud.
25 juunil
1927 a. N. Al. Ohv. ThKier
et teda on Narwa
toodud seitsme ja teist
seitse meest. Tema käe
käest olla küsitud kas
tahab kodu minna
wõi punasesse sõja-
wäkke. Tema oli ütelnud,
et Kodu minna. Aga kodu
Teda minna ei lastud
ja on 20 detsembril kell
11 hommiku Narwas
maha lastud kui walge
kaardi ohwitser.
Auustates Lipnik
Kats
J. Murumägi
"Kõigi selle peale vaatamata," jätkab J. Paju, "olid võrdle-
misi noored pataljoni ohwitserid omal kohal ja eeskuju-
likud ka sõdurid, kes viimase võimaluseni oma kohu-
seid täitsid. Teatav hirm oli siiski enamlaste Eesti
pataljoni ees ja suuremad segadused jäid tulemata.
Pataljoni ülema ja teiste ülemate valimine.
Kuna Vene väeosades ülemuse valimise süsteem oli vii-
dud täielikult läbi, nõuti ka meilt valimiste läbivii-
mist, sest Eesti väeosade kongressi otsuse kohaselt pidi
ülemus olema valitav, kus juures tuli arvestada järg-
misi tingimusi:
"2. Rügemendi ülema valib kogu rügement ja kinni-
tab ametisse ülemkomitee.-
3. Pataljoni ülema valib kogu pataljon ja kinnitab
ametisse pataljoni komitee.-
4.  Kompanii ülemad, abid, valib rühm (rod) ja
kinnitab ametisse üks aste kõrgemal olev komitee.
Valida võib ainult neid, kes on saanud tarwiliku
sõjaväelise hariduse, kõik valitud peavad vabalt ja õigelt
eesti ja vene keelt kirjutama ja kõnelema. Rügemendi,
pataljoni, kompanii jne. ülemaks võib ainult neid
valida, kes juba enne rügementi, pataljoni, kompan-
nid on juhtinud. Ülemuse kandidaadid seatakse
üles komitee poolt.-
Valimisi toimetakse üleüldise, otsekohese, ühesuguse
ja kinnise hääletamise teel. Valimistel peab 2/3 väeosa
liikmetest osa võtma. Valimise aja määrab kindlaks
rügemendi komitee."-
Vastavalt viimasele,  2se Eesti polgu komitee koosoleku
protokoll N5§1- 10.01.18 kohaselt polgu komitee
teatab, et omal koosolekul 10 jaanuaril 1918a. tehti
otsuseks Pärnusse kolmanda pataljoni pääle määra-
tud komanderi sms Tannebaumi kui üldiste vali-
jõudnud. Häratasin omad võitlejad lõbusad
lõvid ülesse, võtsime õhtu eined ning nüüd
algas jälle marss! Kuusikusse. Endiselt sündis
meie vahel vahetus ning oma endist vana rada
algasime hoolast valvet pidama. Ilm oli kaunis
vagune ning sojem kui ta seda ennem päeval oli.
Öösine vaikus kattis maad. Taevavälvil säras hõbedane
kuu, kui kuningas tähtedes riigis. Õhuke pilvede koor
takistas kuu täieliku valgust maa pinnale. Kõik
loodus uinus rahulikus unes, kuid sõjamees ei maganud
temal seisis eel võitlus, elu ja surma peale! Sest oli
ju kätte jõudnud aeg millal tuleb vaadata oma
elu peale! Helme kantsid tormi jooksuga vallutada!
Olime kõik ootel sest igal oli nüüd midagi
suuremat ees oodata kas võitjateks jääda ehk ka
võitluses langeda! Sõna "vabadus"! on meie pühama
püüde hüüd sõnaks. Öö oli käes, ka vaenlane oli näha
kaunis rahulik igal pool valitses vaikus, et oma plaani
rohkem täiendada siis otsustasin minna ette poole
ning peale tungimiseks täpsemaid kohtasi ära valida
kust oleks minul võimalik enam-vähem hädaohuta
poolehoidu.
Õhtul wolikogu koosolekul seletas kub.
komissari esitaja, et praegune linnawolikogu
kui wana tsensuse alusel valitud, wajab
kiiret ümberkorraldamist.
Tormiliste läbirääkimiste peale tunnis-
tas koosolek soovitavaks, et uude, ajutisse
linnawolikogusse kuuluksid: 16 Eesti, 16 Läti,
4 Wene, 2 Poola ja 2 Juudi rahwusest esitajat.
9 Läti, 9 Eesti ja 2 teiste rahvuste tööliste ning
2 sõjawäelaste esitajat. Pealeselle otsustas
wolikogu maha panna wolitused ja üle-
anda linnawalitsus uuele organisatsioonile
niipea, kui lõpulikult kindlaks on mää-
ratud nõukogu täidesaatwa komitee
koosseis.
Ajutine linnawalitsus
see sündinud
Kolme päeva pärast oli kindlaks mää-
ratud täidesaatwa komitee koosseis ja 14
aprillil telegrafeeris linnapea siseministrile,
et kub. komissari woliniku nõudmisel
tralli ja lamoori. Õiete ei teagi, mi-
da me Klumbergiga kesk ööd woo-
rimehega taga ajasime?!
7.VIII.19.
Saatsin öö Majanduse jaoskonnas
mööda. Koch sõitis eile puhkusele,
nii et üks woodi jäi wabaks. Päris
lahe plaan siin - Walgas. Tõnson
ja Tief kolistawad ka siin ringi  -
kirjutasin Sassile ja tädile kirju.
Ostsin ühte ja teist kribu-krabu
kraami. Taskukella sain meistri
käest kätte, kuhu ta eila andsin.
Sangastes, 8.VIII.19.
Eila kella 16 ümber trehwasin L-le
Wladimiri uulitsal. Esimene mulje
räbal. Ei salli naisa! Paar tundi
ümber kolistades ja umbes 1/2 tundi
tema pool sees istudes, astusin kord
weel Majanduse jaoskonda, wõt-
sin mõned asjad kaasa ja sõitsin
kella 1/2 8 rongiga õhtul, mis kell 1/2 9
wälja kihutas, tulema. Sangaste
jaamas, oli hulk hobuseid ees, sain
Tallinna. Ülepea läheb meid nüüd
8 tükki koju. Kell 16 oli tehnilise
roodu uute meeste laskeharjutusi
lasid kaunis hästi. Ise lasin 150
sammu pealt 4 - 3 sisse. Käib kah!
16.IV.19.
Päewalehes" - 9.IV.19 - leidsin enda
kirjutatud wiimase lahingu kirjel-
duse. - Kirjutasin tehnilise roodu
päewaraamatut, mida langenud
Ludwig 25.III pooleli oli jätnud.
Määrati mind tänaseks ja homseks
köögi juurde korrapidajaks.
17.IV.19.
Ajasime eila õhtul weel kaua Klem-
meriga "запродная" filosofia´t. Me-
tafüüsika puhas! Täna Suur Nelja-
päev. Siin nüüd sellest aru saad!
Elu hea: lesi päewad otsa maas, ehk
istu õues "grünes". Sehik "olemine"!
Huwitab mind küsimine: kaua
kestab sõda? Aastate viisi nii ka-
kelda tüütab muidugi mõista ära.
Mängisin õhtul staabi ees kurna.
Vanem-allohvitser Jaan Jaani p. Niglason'i
Elu-loo kirjeldus.
Olen sündinud 23 aug. 1895a. Harjumaal Kaiu wallas
talurentniku pojana. Aghariduse saanud wallakoolis
ja pärast lõpetanud Tallinnas Kanut-Gilde õhtu
kooli. Töötanud esialgul wanemate juures talus põllu
töölisena ja pärast Tallinnas äriteenijana naha
kaupluses. Wene sõjawäkke mobiliseeritud septembri
kuul 1915a. Wõidelnud lahingutes lõunawäerinnal
Kardiwäe-Grenaderi polgus haawatud ja põrutatud
ning kihwtiste gaasidega silmad rikutud. Wene sõja-
wäest wabanenud demobilisatsioni puhul aprilli
kuul 1918a. ja Eesti rahwawäkke mobiliseeritud Detsembri
kuu 14 päewal, määratud 1.se Ratsa polku kust
admiral Pitka poolt 16 Dets. 1918a. üle toodud
Soomusrong N1 pääle. Rongil teenisin II kuuli-
pildujate komandus kuni demobilisatsionini
27 apr. 1920a. 5 juunist, 1920a. kuni 15 jaan. 1925a.
Tallinna linna politseis raioni ülemana ja 16 apr.
1925a. kuni tänase päewani Tallinna Karistus
wangimajas walwurina.
25. VI. 27a.
käterätikuid, padja püürisi, linasid, nahka, söögi-
nõusid, toiduaineid, seepi j.n.e. Niisama hädasti
tarwilikud on rahalised annetused.-
Annetusi võtab vastu Eesti Maleva Büroo kella
10 - 1 ja p. l. kella 4-5ni. Eesti Maleva Büroo asukoht
antakse teada, kui korter käes.
Sirutage vastu meie toetavad käed sõjameestele,
kes meie kodukollet kaitsma tulevad.
Täitke oma kohust nende vendade vastu, kes
halli sinelit kandes kodu kaitseks välja astuvad ja
ennast kodumaa teenistusse annavad."
Pärnu Eesti Maleva Büroo (P. Postimees N 277).
8. XII. 17 kutsuti rahwast üles annetama muusika
riistu, asutatava muusikakoori heaks. Paluti neid,
kellel anda pasunaid, neid saata Pärnu Maleva
Büroole teated ühtlasi juurde lisades; missuguste tingi-
mustega on võimalik anda muusika riistu (Pärnu
Postimees N 278).-.
Maleva Bürool, kui ka sõjaväelastel puudusid
kirjutusmasinad, jällegi pöörati üleskutsega linna
kodanikkude poole:
"Eesti polkudel on eesti ja ka venekeelseid
kirjutusmasinaid tarwis. Palutakse, kellel neid anda
on, seda Pärnu Eesti Maleva Büroole Pärnusse üle-
anda, missugune masin ja missuguste tingimustega
anda".
Nähes, et Maleva Büroo ja seltskond tuleb vastu
igati pidi kohale jõudnud sõjameestele, avaldasid Pär-
nusse jõudnud Eesti sõjamehed kõige südamlikumat
tänu Maleva Büroo liikmetele ja iseäranis Pärnu
linna noorikutele ja neidudele, kes neid, Eesti sõja-
mehi-vendi vastu võtsid lahkesti ning esialgseks elutse-
miseks astusid vasimata sammusid.
sai meil üks mees kergesti
haavata, üks kuulipildur
surma, teine haavata.
Korda 3-4 tungisid
punased Luga kallast
mööda Feodorowka
poole, kuid löögi
igakord kaotustega
tagasi. Ka Itovo
mõisa pääle tungisid
paaril korral
vaenlased, löödi samuti
tagasi. Küla elanikkudest
said 3 surma ja paar haavata,
mitu hobust ja muud
looma tapetud.
Punaste ahelik lamas
kogu päeva metsa ja
jõe vahel, meie kaevikuid
kuulipildujast ja püssidest
lastes, ilma et edasi
tulla oleks saanud.
1. 2
Tallinn - Kopli 12.06.39.
Saadud "17" 06 1939 a.
No 63-mal
Vabadussõja Ajaloo Komiteele
Nagu ma ühes varemas kirjas tähenda-
sin, kaisid kol. S. Pinding'u algatusel
Tartus 2. Diviisi staabis koos endised
5. Polgu mehed. Muuseas, nendel koosvii-
bimistel vesteldi omavahel sõjasünd-
musist ja nende vestluste tähtsamad
punktid protokolliti mõne osavõt-
ja poolt. Kas need protokollid hiljem
puhtalt ümbertöötati ja kusagil säi-
litatakse, enam ei mäleta.
Isiklikust arhiivist leidsin neil
päevil ühe katkendi sellisest minu poolt
kirjutatud "protokolli" mustendist, mille
lisan siia juurde.
Muuseas, sellest katkendist selgub, et
need kooskäimised toimusid 1928 a.
algul. Katkendi lõpul leiduv nimi
"Altman" ei käi mitte minu, vaid mi-
nu sugulase Ernst Altmani kohta.
Kella 18 paiku wõtsidgi
Prirjetschje ära, kus
juures sääl olew 4 rood
kõik oma 3 Maxi kaotas
ja hulk mehi wangi
jättis. Selle järele
ta jättis  Steinmann
ka  Wolkowo maha ja
tuli 2 ja 7 ning 8 p 10 rooduga
(Remmelile) käsku taganema
andes. Et aga see neil
vastu pidas, saatis polk. Wende
meid Wolkowot tagasi
wõtma. Üks rühm 2 roodust
Lipn Rätsepa juhatusel
(13 tikku) pidi Wolkowo - Hani
teeristil olema, tuli aga
alles pärast järele, kui
küla all olime, kapt. Steinmann
ühes. Nemad jäid metsa
kuna kuulipildujate kompanii ühes leitnant Villupi ja lipnik
Elkeniga ja 4 kompanii ühes ltn. Mirkaga käsu saiwad peale-
tungida ja ära võtta Põlwa kihelkonnas asuwad Lutsu ja Hol-
wandi külad, kus asusiwad punawäe osad, kes külasid rüüsta-
siwad ja ümbruskonna elanikkudele palju kahju ja hirmu
sünnitasiwad. Leitnant Villupi agaral ja julgel juhatusel
piirasime nimetatud külad ümber ja peale tunni ajalist tule-
wahetust saime külad omale ühes suure sõjasaagiga, mis oli
pataljonile esimene suurem saak ja nimelt 3 rasket kuulipildu-
jat maximi; 1 väljaköögi ühes paljude söögi ja toitmise nõu-
dega 2 Inglis k-kuulip. Leviisi, 2 hobust ja hulk hobuse riistu
Kaotused olivad meie poolt 2 surnut ja 2 haawatut, kuna pu-
nastel peale 10 surnu Holwandi põldudele jäi. Järgmisel
paival sai 1 weebruaril sai vabastatud Partsimõisa punas-
test rööwsalkadest, seal saadi sõjasaagiks muuseas 4
Internatsialistide lööksõnadega lippu, mis saivad saadetud
pataljoni poolt 2se Diwiisi staapi. 1sel weebruaril tuliwad
pataljoni juurde täienduseks N. ltn. Luik, ltn. Ellram, lipnik
Rosenberg, ja lpn. Põldsepp. 2sel veebruaril 1919a. sai Järwamaa
pataljoni 2se kompanii poolt Wõbsu alewi kohal Sai järwe kohal püssi-
kuulidest maha lastud punawäe aeroplaan, Fahrmanni tüübiline
doppeltdecker: missugune sai 2se kompanii sõdurite poolt, peale aeroplaani
maandumist usatno poolsaarel, äratoodud. Aeroplaan oli terwe, vigastused
maandumisel: rattad kõweraks vajunud ja bensiini ruumi oli tunginud vintpüssi
kuulide augud. Aeroplaan sai saadetud Tartu 2se Diwiisi staapi. 4 weebrua-
ril 1919a. 2-18 weebruarini asusiwad pataljoni osad Muisekatsi moisas ja
polguks
ümbruskonnas - pataljon sai ümbernimetatud 7daks jalawäe rügemendiks,
ülemaks määratud Colonel - ltn. Wahtramäe, abiks ltn. Kanep.
8 weebruaril jõudis uus rügemendi ülemaks colonel-ltn. Wahtramäe
kohale ja vaadas rügemendi väeosasid üle, kus koosseisud juba palju
vähenenud olivad, sest Järwamaa pataljon ei olnud weel meeste poolt
senini täiendust saanud; samuti laskurite arw päev-päevalt ikka
vähenes surnute, haavatute ja haigeksjäänute arwel. Samuti oli ka
varustus võimatu vilets, paljud oliwad paljajalu, katkistes jalanõudes
ja räbalates riietes, kuna saadi ja loodeti saada paremat varustust
ainult punaväe sõduritelt, sest kodust tulnud riided ja jalanoud ha-
kasiwad juba otsa saama. Relwadest juba puudu ei tuntud, neid sai
iga päev kuni seni ajani kokkupõrkamistel punaväe osadega ja ruššal-
kadega - nendelt äravõetud; Need olivad mitmesugused - Wene 3" vintpüss
Jaapani "Arisaka", Inglise vintpüss, automatpüss Madsen, k-klp. Leviis ja
raske-klp. Maxim, peale selle mitmesüsteemilised ja caliibrilised rewolwrid.
Koosseis oli väike ja nõrk, varustus halb, relwastus ja patroni tagawarad
kasin, toit wilets, kuid selle vastu oli rügemendi vastuvõtmisel meeleolu
nii vaimline kui ka väljanägemise kaasakiskuv hoog - ohvitseride kui
ka sõduritel väga hää ja polkownik Wahtramäe terwituse peale
3 I 20 kell 5 astus k-do Keiki-
nost välja ja võttis 11 roodu kaitse-
liini Fitinka vastas oma
kell 10-30 hakkas vaherahu maksma
4 I - 5 I muutuseta.
6 I kell 11 katsusid 6 punast
kes Rossoni mööda meie
traataia ette tulid, meie
mehi vennastama kutsuda,
kuid said tagasi saadetud.
7 I - 13 I. muutuseta.
14 I. 2 sõjavangi jooksid Korostelli
ja meie liini vahelt
punaste poole üle.
Teised kaks said
polgu staapi saadetud
16  I kell 16 võttis 11 rood
meie kaitseliini oma alla.
K-do tuli Jõesuhu
käima hakanud. Et
mul küla kaitsta raske
oleks olnud 40 mehega
kaitsmata, taganesin mets
ääre. Minutit 10 pääle
selle ilmus külas rakett,
sellele vastas rakett paremalt
poolt metsas. Pahemal
läbi. Raketi peale hakkam
külasse laskma, sealt ja
pahemalt poolt vastati
Teel peatasime veel
mitu korda ja andsime
tuld. Punased tulid
järele metsa äärde.
Kell 6 jõudsime Arssiasse.
Siin oli ees kapt. Steinmn.
2r. ja 8 p. 10 rooduga.
Selgus, et Mertwizy ju
õhtul kell 20 paiku
maha oli jaetud.
13 November.
Kell 13 sain polk. Wendelt käsu
minna. Kell 15 välja astudes saime
kella 16 p. Chabalowosse, kust viibimata
kästi edasi minna. Vooridega üle Chabalovo
järve liikudes saime ju kesk järve
tuld. Vaenlase 3 tag. polgu 1 ja 2 bataljonid
teed ringi telles, metsavahi maja
päeval 8r. valvetõke välja oli löödud.
kohe ahelikku küla äärde,
kus ju 5 r. ees oli. Vaenlane katsus
kohe külasse tungida, sai aga
tagasi löödud ja põgenes mitu
surnut ja haavatut maha jättes
Meil kaotusi ei olnud.
Saadud "15" 04 1940 Tartus 8. aprillil 1940.
Wabadussõja Ajaloo Komiteele
Ma ei tea kas wajate weel mälestusmaterjaali
Wabadussõja kohta, saadan aga siinjuures siiski
3. päewapilti. Palun mulle lahkesti teatada, kas
wõib päewapilte ja ka muud materjaali weel ka
edaspidi saata?
Ühtlasi esitan Teile suure palwe Wabataht-
likult läksin wabadussõtta wiies omaga kaasa
weel hulga teisi. Sõjas kaotasin oma terwise ja
selle tõttu on mu teenistus wõimalused wäga
wäikesed olnud. Tahaksin omale muretseda
"Wabadussoja Ajalugu", kuid mul on raske niipalju
poolset külge kaitsma, et
teistel võimalik taganeda.
Kell 16 algas külast lahkumine.
Läksid täies korras, ilma
et punased märganudgi oleks.
kell 18 olime Fitinkas.
Järel oli mul 18 tikku, teised
olid hommikul Arssiast
tulles laiali jooksnud.
Vahetasin ühes 5 rooduga
7r. ära, kes omakorda
8p. ja 10r. ära vahetas.
Võtsin oma kätte
2 kaevikut küla lõuna -
poolses otsas, sidet pidades
7 rooduga paremalt, 5r. vasakult.
Vaenlane tungis kogu
öö Korostelli ja Fitinka
peale, löödi aga tagasi.
Korostelli peale tungisid
põhjapoolsest metsast
meie 6r. peale samuti põhja
Ja sinu armu rinna najal
Ma puude wilus istusin
Oh neiu sinu ilu pärast ja sinu armu
Ma olen raskest pettetud rajal
Sa lubasid seal põesa wilus sarn
Mull truuiks jäeda surmani.
Nüüd oled sina teisel läinud
Ja südant annud teisele!
Kuit sind ei wõi ma unustada
Mind kurwastasid surmani.
Kui ära suren siis saad otsma
Mind leiad surnu aia seest
Mu risti peal sa leiad kirja
Mind kurwastasid surmani!
N: 25. Õitswad tunnid
Oh ned olid õitswad tunnid
Kui üht armu ei tundnud ma
Nüüd mind waewawad kõik tunnid
Ei wõi rõemus olla ma!
Mull on küll armsaid sõpru ka
Kes püüawad mind rõemusta
Et igal pool kus langen ma
Nad kannawad mind kätte peal
Mull haigus saatab kurwastust
Mis peale pantud õelatest
See sööb nüüd minu südame
Ja wiib mind wara hauale
Sust kuulge laened metsa puud
Kui lahti teen ma oma suu
Ma kaeban kurwa meelega
Ja rusuks pekstud keelega.
Mull oli ka üks armas pruut
Ta jättis mind ja wõttis teist
Kus on see arm nüüd neiu jäänd
Miks ta nii ruttu tuulde läind
Kuis juhtus sull nii usinast
Mis kindel näitas igawest
Küll walusaste tunnen nüüd
Et mull see juures pole süüd
Mäletan, üleminekukatsed iseendast
kujunesid väga mannetuiks. Üks poiss
Põltsamaa poistest, Lepane, tahtis jõe
ületamiseks kasutada põlenud silla
tugiposte, kuid kukkus jõkke. On nagu
meele jäänud, nagu oleks ta selle
supluse tagajärjel oma püssist ilma
jäänud. Siis asusime meisterdama parve.
Materjaliks kasutasime kanditud palke,
millistega oli kaetud jõe ääre viiva
tee pealispind, et tee oleks kõvem. Samal
ajal nägime vaenlase kaeviku äärele
ilmuvat meest, kes hõõrus silmi, nagu
oleks ta ärganud raskest unest.
Veidi aja pärast see mees kadus uuesti
kaevikusse ja siis juba ilmus näh-
tavale kolm punast. Roodülema
Rooduülem Elbrecht andis siis käsu
parve vette viimiseks, kuid otsekohe
avasid punased tule ja üks parve-
kandjaist, Jakobson, sai keskkohast
haavata. Punaste tule tõttu taga-
nesime kaevikusse. Seal rooduülem
käskis, et kes ei lähe parve kandma,
N: 9 Armuawaldus. (rinda
Kas tead sa neiu mis rõhub mu
Mis mure mul südames salajas on
Miks pärast ma ikka su silmasse waatsin
Ma ei tea kas armasta wõid sa mind
Su mõtte ei anna ei rahu mul iial
Senni kui teada seda ma saan;
See parast oh neiu mull utle sa ära
Kas armastad mind wõi iialgi ei.
Kui wastad sa ei siis kurptus mu osa
Siis mure saab rõhuma südames minul
See pärast sa ütle mul armas sa oled
Siis rõemuga õiskama saab minu rind.
Weskimets.
N: 10 Oh neiuke.
Oh neiuke su sini silmad
On süitand minu südame
Üht armu tulukese lõkkel
On süitand lõkkel põlema
Su tule sunnil pean mina