Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Töörahva riigi nad.
Uue jõuka elu loovad,
Kus ei ole kurnajad.
M Järve
eluga!. Aga... ikkagi kolhoos ja
muud midagi. Palju mõnusam on ikkagi
Detskoe Seloo ehk Petergofi suvilasse
ehk koguni Krimmi sõita. Meri, pargid,
fontäänid, teaatrid. Aga kolhoosis iga-
päevsus, harimata kolhoosnikud, mis sa
ikka... Teos nüüd küll, aga sellepärast
ei maksa ikkagi end piinata."
Kolhoosi noorele kirjanik ei vastanud.
Ei leidnud aega. Oli vaja suurem
tõlketöö lõpule viia, et Krimmi sõiduks
raha teenida. Kolhoosi noor luges
päevi, millal kiri Leningradi jõuab,
millal kirjanik ta läbi loeb, millal
ta vastab ja millal ta lõpuks vastuse
kätte saab. Ta võttis kõik selleks
tarvismineva aja kahekordselt. Sai kokku
2 nädalat. Ootas kaks nädalat
Ootas veel kaks ja siis hakkas tal piinlik
ja häbi. "Küll olin ma totter, kutsu-
sin kirjanikku, meie kolhoosi... niitma ja
norisin - kirjuta aga vastus. Minule
Bürokraat Pellinen ikka kohal.
Rõõmuga lugesid ESPM tehnikumi õppurid 22 juulil
"Edasi´st, et tehnikumi direktor bürokraat Pellinen on
töölt tagandatud ja tehnikumi õppurite olukorra paran-
duseks rida uuendusi tehtud. Kuid mis meie näeme?
Täna on juba 13 august, aga Pellinen istub ikka oma
troonil, ega ka mingisuguseid paremusi pole kuskil näha.
Õppurid kes jäid puhkeajaks tehnikumi peawad iga
mata ühiselumajades nii palju, et wõimata on rahu-
likult puhata. Remonti teha aga weel ei mõtelda.
Millal tuleb meile uus direktor? küsiwad õpilased
üks-teiselt. "Kuulda on, et ei tulegi" wastab teine
Oblasti M. osakond loeb Pellineni inimeseks keda
Sarnase olukorra juures ei ole ime ka see, et pare-
mad õpilased teadaanded lahkumiseks sisse annawad.
Oblasti M. Osakond peab ometi ükskord arusaama,
et sarnane juht kes oma kümne aastase töö
jooksul tehnikumi majanduse langemisele wiis
on tarwis töölt maha wõtta kiiremas korras, sest warsti
algab uus õppeaasta.
13/VIII-36a
(Kaewats)
Õppur.
Sugune mulje. Mulle küll jäi.
mine minu arvates meil aja-
kirjanduses ei kõlba. Igat
väärnähtuse taga, või all, või
peal, või ees või sees on konk-
reetsed isikud. Eks ole ju, sm.
Madison? Ja neid on tarvis ka
lüüa, kui tahame wõõrnähtustest
lahti saada (ma ütleks isegi:
kõigepealt konk. isikuid! )
Vaat, see on minu kui lugeja
arvamine.
Muide, miks see artikkel nii
nimeta" väljatuli? Mulle jääb
tunne, et siin on liberalismi
maiku man. Või eksin?
26/4-34.
Valgust otse nagu monest päikesekerast,
Loe või kirbupoegi voodi all...
Olgu nalja jutud mõne väikse päralt,
Mehe aju pole tammehalg!
Ehk, kui näiteks võtta jalle traktorit, -
Ilma hobuseta kunnab maad.
Kuidas kurat ta sul käima hakkab siis?
Mõtle selle pääle ikka ka!
Muidu poisist pole öelda sõnakestki.
Vaat, kui põhikirja lahti lõi,
Andis seletusi nagu sõnastikust,
Nagu oli, nõnda ette tõi.
"Vabatahtlikult ja omavoliliselt,
Meie kodanikud need ja need,
Kes me üksipäini seni kolasime,
Praegu alustame ühistee.
Parem maa olgu kõigi omanduseks,
Iga ühe kätte jäägu lehud."
Arusaadagi, et veoloomadele
Ühistoll kulub ära, neh!
Luts Amalie kohta
Tean, et ta oli üks vihasem siu-
naja ja vanduja Runsi õpilaste hulgas,
kes iga sammu peal tegi sm. Pöögel-
mani, Anvelti j.t. maha ja seadis
esiplaanile Palvadret j.t. Ühes
sellega tean, et Luts oli heas ja
sõbralikus läbi käimises Sandega
kes samuti üks aktiivne sm. Pöögel-
manni j.t. vanduja oli. Praegalt
konkreetseid fakte ei mäleta, sest
on juba umbes 10 aastat tagasi
1. aug. 1937 a. Sõerd, E.
Waata seletus
teisel pool
Sm. Ed. Millerit taheti jälle
ära tappa
Sm. Eduard Milleri peale on juba
mitu korda tapmise katseid korral-
datud. 12. oktoobril "Sakala" kol-
hoosi maa peal (Jegorowski küla
nõukogu, Tara okrug) rahwa waen-
lase käsi korraldas uue järjekord-
se tapmise katse. Sm. Miller oli,
põllul rotijahil, kui jultunud
mõrtsukas tema peale 2 pauku
lasi. Õnneks kuulid ei tabanud
sm. Millerit. Sm. Miller jäi kuulidest
puudumata.
Tara okrugi wastawatel organi-
satsioonidel tuleb "Sakala" kolhoos
ära puhastada wiimastest klassi
waenlaste jäänustest. Siis hakkab ka
kolhoos kiiremini edasi arenema
ja inimesed kolhoosi maa peal
wõiwad ilma hädaohuta elada.
Omski oblast.
H. Nabel
suvitusajaks olema. Teile hakatakse
sellest, aita selles küsimuses j.n.e. Kuid
sügavustesse. Ma arvan, et isegi see
teile suureks kasuks tuleks, kui teie
vikati kätte võtaks ja... uskuge,
kui kolhoosnikud näevad, et teie vähe-
gi töömees olete, agiteerivad teid kolme
päeva jooksul ära kolhoosi astuma.
Kirjutage, millised oleksid teie tingi-
mused..."
see maapoiss
häbelik, vaid koguni häbematu-
agiteerib
soovitab kirjaniku kolhoosi astuda!
Ja Kirjanik saab vähe pahaseks sarnase
"häbematuse" üle. Muigab pahakspanevalt.
„Milline naiivsus!.. Mina, kvalifitseeri-
tud... kirjanik pean kolhoosis töötama!.."
Aga viimaks hakab ta siiski järele mõtle-
"Kena mõte - tutvuda kolhoosi
sm Maurel
Kui mind eesti Tööliste
haritus maja usuwastane
kommisjoon walite.
organizatooriks
kes astub harituse
maja usu wastalise
kommisjooni kaudu
hakkab usuwastalist
tööd wiima partei
koolis ning eraltab
5 inimest wälja weel
usuwastaliste kommisjo-
oni aga Külaotsale seda
räägites ehmadas ta
ära ning ütles et
"Edagi" mehed jätku
meid rahule ning
maurel toogu se
raha tagasi, mis
ta meie koolist
ilma aegu sai.
kooli abimajapidamist oma tasku toppinud.
Olgugi et kogu õpetajaskond ja ka kolhoosnikud
teadsid, et kooli majapidamine on tegelikult
Sipsaka ja Paulmanni majapidamine, polnud seni
võimalik süüdlasi paljastada. Raamatuid peeti
ju nii, et väliselt oli kõik korras, kuna ära rai-
satud saadusi paberitesse ei viidudki.
Teiste õpetajate vastu olid Paulmann ja
Sipsakas äärmiselt bürokraatsed, püüdes sel kombel
nähtavasti, mõjuda, et keegi nende kuritarvitustest
juttu teha ei julgeks. Teisi õpetajaid peeti õpilaste
üü
ja rahva ees igapidi välja naerda, nende peale
tehti igasuguseid tühje jutte. Direktor Luise
Paulmann on ses suhtes õigusega Krapi-Kaie nime
ära teeninud. Endid aga, sellevastu, ülistati taevani.
Igas kooli aruandes igal lastevanemate koosolekul
muud ei kuulnudki Paulmannilt, kui aina: "mina tegin,"
"mina õpetasin", "mina saavutasin". "Sipsakas viis läbi"
jne jne. Nagu oleks Paulmann ja Sipsakas üksi
olnudki koolis.
Läinud sügisel tuli 4. klassi peale õpetajaks
Miller. Miller kulakute võsukestele ei meeldinud, sest
et ta igal sammul nende kuritarvitusi paljastas.
Kuni Miller veel avalikult konfliktis polnud, kiideti
Wiis noort, neil kodu nähes hingamise mattab,
Ju eemalt hele tuleliinik ehituse kattab.
Aab silmaringi sinetawa sügisööle üles.
Kui palju puna-kollalisi lehta aia süles.
Ei kattusplekki trummin kuule nagu aasta eel.
Nüüd rõemsaks kodusaates muutunud on meel.
Nad juba aiast läbi. klubisaalis walgus.
Neid ootas ehtes einelaud ja tervituste algus.
Siin juttu kõmin, rõõmu hüüded, tervitusi palju.
Siin seltsimeeste armastus ja klaasi klõrin walju
Kas Anni tõega pole siin, käis mõtte Aadil ruttu.
Sääl istus Ruudi lähedal ja peagi algas juttu.
Ei taha päewal esimesel kuruvaks teha meele.
Pean siiski sõber rääkima, se juba rahwa keelel,
Su Anni on wist kolmas kuu Berliini naine juba.
Tal igav oli üksinda, ka kitsas paistis tuba.
Ka teise uudise sul toon, et Leeni jälle õppib.
Ju kolmandamal kursusel. Siis aastapärast lõppeb
Se õppus. Algab jälle töö. Ta wäga tubli naine!
"Mis räägid, oled joobnud sa? Ei sõber, olen kaine.
Sul kaswab õige tubli poeg. kolm aastad wana juba
Kui näha tahad, ütle siis, ma küsin ennem luba.
Ei, parem jätta rahul mind. See silmapilk weel tuleb,
Kas Leeni enam tahab nüüd? Kas minu palwet kuuleb?
Päew möödas. Aadi algab tööd.
Ta uneta on kolmat ööd.
Siis wiimaks otsustab kord ta
Sääl minna poega waatama.
Ta läheb õhtul üle tee.
Ja otsib sõnu - Leenile.
Mis oma wabanduseks ütlen ma?
Kui tuleb wastu mulle pojaga?
riiestatud imeitusad kasakaneiud.
Vanaaegne, pikk mõõk vööl, käib
hallipeaga kasak Krivorot.
Avatakse miiting. Einetakse kõne-
dega. Tribuunile ilmub tuliuues vormis
stahaannovlane Ivan Krivorot.
Peale tervituskõne, millega esines
stahaannovlane Krivorot, tema isa
tõstab kõrgele oma mõõga ja
räägib rõkkaval häälel: "Selle mõõ-
ga kinkis minule minu isa. See
mõõk on olnud sajades lahingutes. Selle
mõõgaga on võidetud türklaste, tata-
rite ja kõikide teiste vastu. See
mõõk oli sunnitud kaitsema
kurnajate vara. Selle mõõgaga peksin
ma kodusõja möllus valgekaarti.
See mõõk võitis mulle Punaseli-
pu ordeni. Nüüd olen ma vana ja
selle mõõga kingin sinule, mu
suleti aknad nii kauaks, kui mees vahialused jalu-
tasid. Sel aastal kostis mitu korda päevas hüüd:
„aknad kinni, aknad lahti.“
1933 a. kevadel avati suure nõudmise peale ak-
nad alles juuni kuul, nende avamise kord pidi
olema sarnane eelmisele aastale. Kuid juba 23.
juuni suleti nad uuesti, sulgemise põhjust ette
ei toodud. Küll oli õhk siis raske ja lämmatav,
süda suvel kohekordsed aknad ja õhuaknad
andsid avada ainult 15-30 sentimeetrit laiu-
seni. Õhu puudus andis kohutavalt tunda,
lõuna poolsetes kambrites oli kuumus välja-
kannatamata. Nii see ei või jääda, tuleb teha
kaebused. Küsisime kaebuste jaoks paberit, kõik
kambrid samal päeval, aga kahele kambrile
jääti paberid andmata, öeldi, et paberi andja
on ära läinud. Administratsioon oli vihane
polvangide ühise väerinna peale ja tal
oli ka häbi enda võimetuse üle, et hoolimata
kõigest katsetest seda lõhkuda, see talle kor-
da ei läinud. Kaebused mingit tulemust ei
annud, kuut hunti ei murra.
Olime vihased ja meeleheitel. Kas peame nii
terve suve lämbuma?
Kui nädal hiljem meile kaebuste jaoks paberit
anti, siis ütlesime nendes ülemusele selget tõtt
sarnaste otsekoheste sõnadega, mis neid otse ham-
mustasid. Tund aega hiljem olid meie kambri
ustel karistuse sildid, need asitõendused, mis
tunnistasid, et sõnad neile südamesse läksid.
Kikas: Teevad, tevad, las teha, see läheb
ju veel üld koosolekule kinnitada,
küll mina sellele ette valmistan
kolhoosnikuid. Pea kolhoosi esimees
on ka juba ilm parteitu.
Tint: Kuidas ilmparteitu, kas sina veel ei
tea? Ta on veel komnoor, ja seda
ei tuaki üldkoosolekule, seleks on
ju kõik õigused juhtivusel, et ta võib
vahetada öövahisid kes ei täida
oma üles andeid.
Leeni: Jah. Tõsi Kikas ei sina nendega
midagi teha ei saa, nendel on õigus
ja tõesti on õigus, aga mina jonni ei
taha jätta nendele ala ei taha jätta.
Kikas: (käib äritatnult edasi tagasi) Ma ei
tea, kas see on õigus või ei ole, et
välis maa alamb ei või olla öövaht,
võib olla. sina Tint tead paremini
seda asja.
kord minule padenti kätte ei antud
ja öeldi maksa minewa aasta nalook
ära muidu saab sinu töö kinni pand-
ja keik üles kirjutud ja ära wõetud,
Aga mis pean ma nüüd tegema kas,
kerjama ehk wargile ehk omale kül
otsa tegema sest üks neist peab
olema. Minu aadres on Paldiski
mante. Wolossowa jaam ja
amet ja töö on Uurmagri töö
Wolossowast Uurmager
2 Uulits
Palun teadustada nõnda kuda on
Edasi lehes teie kuulutus
ja kas ei ole siis sugugi sellel inimesel
kerkitust kes aasta otsa on ilma tööta
ja kortelita olnud
911/14.XII.33 a
Wastus kolhosi "Kominterni" lööklasele
Edasi No 172 (3706).
Kominterni lööklane valgustab täitsa õjedi
omas kirjas kuidas kevadise külvi vasta
valmistas ja kuidas lõppule jõudis.
Kuid selles on viga et iga kolhosi lige saab
oma töö päeva päele 4,5 kilo vilja ja 5 kilo
kartuleid, vaid 4,5 kilo asemele saab iga kolhosi
lige ainuld 3,5 kilo vilja ja 3 kilo kartuleid
Evald Thaal annab selgituse köstri poja
kohta ja masina purustamise kohta.
Taal Evald, kes töötas kolm aastad vanema
masinistina ja kus juhtus 33 a. pisikene äpar-
dus, kuid selle pärasd ei pigentatud peksu vaid
Sm. Lillepea Juhanes kes õppib Leningra-
Ja deisesd minu abimes Sm. Evald Lillepea
kes töötas minuga kaks aastad ja
praegu õppib Leningradis Pet. tehnikumis.
Need Sm. Lillepea Juhanes ja Lillepea
Ev. võivad anda selgituse.
Naril lamada pole kuigi hää, põigiti lauad
teevad küljekondid varsti kibedaks, tõusen
ja jalutan jälle. Püüan liikuda aeglaselt, et
ei tekiks tolmu, pean seda ju ise sisse hingama.
Kui käimisest väsinud, istun ja püüav meelde
tuletada elu paremaid päivi, need ju ikka
hääd igava aja lühendajad. Kuid hääde mäles-
tuste asemel meelestuvad seltsilised, kes siin
kitsas kartseris sagedasti on oma päivi veet-
nud. Meelestub hiljuti surnud seltsilne Kle-
menti, kelle enneaegseks hauda saatjaks oli
menti 1926 - 1927 a Tartu vanglas oma aega
istus, teenis selle vangla ülemana keegi Vuh-
ka, kes seltsilist Klementit eriti taga-
kiusas. Sellele timukale oli selgesti teada
Klementi kindel veendumus töölisklassi
võitluses, aga sellest hoolimata saatis
ta "usklikud õed" teda pöörama. Kui
seltsiline nad paraja vastusega minema
saatis, siis määras Vuhka teda 14 päevaks
kartseri. Klementi põdes juba siis tiisikust,
tal oli alaliselt kõrgenud temperatuur.
Haigusest hoolimata viidi seltsilini Klemen-
ti kütmata kartsa ja kui ta kartseri küt-
mist nõudis, laskis Vuhka selle nii kuu-
maks kütta, et see kuumuse ja õhupuu-
duse pärast väljakannatamataks muutus.
Sirgu "taevariigis" elati laialt.  Joodi
jumala märjukest, lõhuti aknaid ja arstiti
selle kalli märjukesega vigaseid kõhte.
„Taevariigi" paradis ja kõhuvalu arstimi-
se asart läks niikaugele, et peksid vi-
gaseks Kraudoki hobuse, kes juba ongi
kahe jalaga teises ilmas. Seda vähe. Al-
bert Sirk varastas ära ühe sea.
Teadmata teel sattus Sirgu kätte kolhoosi
"Räbinovka" (Volossova raioon) hobune. Ho-
busele anti hoolikalt kaigast ja künti
Jelisaveetinos aiamaid. Nii teeniti viina
jaoks. Võib olla mõni lonks sellest
viinast vaulas ka kolhoosi "Räbikovka"
esimehe kõrisse hobuse eest. Kõik võib
juhtuda maamunal „taevariigist„ ei
maksa aga räägitagi. Seal on ju kõik
võimalik. Ühe hobusega teenib vähe. 5-dal
juunil "spetsialist" Kraudok Hendrik
15. Jälle lüüriline lehekülg
Elas Rabaküla, kõlas Rabakula.
Oi, sa Rabaküla, kodukoht!
Sa ei aimanudki ogar Rabaküla,
Et su elu hiilib hädaoht.
Sa ei aimanud, et sinu saludesse
Uued tuuled võivad leida teed.
Sa ei aimanud, et sinu taludesse
Pääseb nägemata päikseleek.
Sa ei aimanud et aiakindlustesse
Veereb voogudena vastne aeg
Ja et varenetes vajub kildudesse
Pühalt paigutatud piiriaed.
Kilgi halastuses uutes avarustes
Astub inimene tõstes pää.
Ja ei pea teda tuhat alatusi,
Tuhat takistusi sinu käes.
on partorg see seisab alati minu
eest ja kui palju lõugad siis papa
võtab sul sabast kinni ja viskab sind
minema ja paneme uue lugemisetoa
juhataja. Kolhoosi esimees sm Nagel
tahtis huligaanisi rahvakohtu kätte
anda, siis "õemees" tegi niisuguse
ette paneku, et mitte kohtu kätte
anda sest naisevend oli huligaansuse
organiseeria. Niisama noomida
koosoleku ees ja aitab noored poesid
Nii ka jäeti huligaanid tegutsema
sm. Härnets partei on noorte kasvataja
peab omale teraskindlat noortsugu
kasvatama. Sest noored annavad teile
vahetust. Missugust kommunistlist
noortsugu sa niisuguse võtetega
kasvatad. Paranda ennast kui
veel hilja ei ole, aeg on loobuda
kolvatustest, (Nõeluja)
mulle nii wäga niisugused plikad, kui see
Klaara. Mõni plika teine!.. No on küll
ilus!.. Aga, noh, mis sest!.. Koguni teine
asi aga - Motja. Plika, kui nõel! Waata
aga, et sulab peo peal ära!.. (Tasemini)
Ja, mis peaasi - näha, et tema süda-
mes on juba midagi niisugust, mis tublis-
ti minu kasuks räägib!..
(Koputus uksele).
Toots: Sisse!
(Sisse Motja).
Motja (edewalt). Jälle ei ole!.. Mina ei
tea, kus see Klaara peaks jooksma?
Wolli ütles, et alles natukese aja eest
olnud siin.
Toots (magusa näoga): No, mis sest Klaa-
rast siis nii wäga otsite?
Motja(edewalt): Aga on waja!
Toots: No siis lubage ütelda, et
- Oh ma eesel,- ütles Jaak lennult
tagasi tulles.
Lendasime kõrgele, kõrgele, kuid
ei ole seal ei taevast, ei taewaisa
ei inglisi, - seletas Jaak.
Õhtul läks Järve Jaak oma
pojaga "pahalaste majasse" rõõ-
mustades kolhoosilise jõukuse ja
oma wahwa poja üle.
Sellest päevast peale armastab
Järwe Jaak kolhoosi ja
"pahalaste maja"
Taawet Vibumees
N 1415.
15/XI 35
Juriidiline küsimus?
1 Kas on miilitsal siis õigus trahwi nõuda kui passi
ära kaodaja kes sellegs tedustanud miilitsase kolme päewa-
pärast ise passi kätte saab ja sellest kohe miilitsase teatustab,
kaebtuse?
2/ Kuhu tuleb kaebtusega pöörada kui passi laud
ja sise asjate komisaräd mitte õiglaselt asjo järele
wadamata passi ei anna kuni se isik kes passi
ei saa 1931 aastast saadik pole töödanun põllumajantuses
ning ennem sotsialne seisukord alla keskmine oli?
aga pole hääle õigus ära wõedut, ega pole kohtus olnud.
kuit kulakute agentite walekaebtuse läbi passi mitte
ega pole politiliselt juurtlust olnud.
anta ilmo et asjo põhjalikult järele oleks uuritud.
ning pole sugugi majaperemees olnud ainult
1931 astani wenna juures elanud ja 1931 astast
saadik iseseiswalt tööstuse ettewõtetes töödas
Palun antge kiires korras wastus kirja teel
esimene wastus antge wene ja Eesti keeles
Teine Eesti keeles.
Edasi" toimetusele 170/10.III
L-Siberi Krai kodaniku
Leinberg Leena Reinu-
tütre poolt
Teadaanne.
Sellega palun "Edasi" toimetust
teatada minule, kas on ta kätte
saanud minu teadaande, mis
mina saatsin Teile kinnitatud
kirjana 23 aprillil 1934 aastal N. 308
all. Kui Teie teda kätte saanud
ei ole, siis palun mina Teid aidata
minul ära lahendada küsimus, mis
sisaldab järgmist: 1931. aasta sügisel
astusin ma "W. Klementi" nim. p.-m. ar-
telli liikmeks. Tööl ma ei käinud, sest
olin kõik selle 31. aasta suve haige, kuid
pileti ostma ütles tütar, kraed käe
peal keerutades. Waadake kui ilus
krae. Kohe oktoobri pühadeks kaela
panna! Lugesime kopikaid ja soowisime
et see krae kuhigile kauks, aga kes
tohtis direktori tütrekesele wastu panna.
"Mind huvitab sea küsimus" ütles üks
nais õpur!" "Missugune sea küsimus, küsis
esitaja. "Lubage ma seletas, wastas julge
hääl. "Mind pandi siga söötma. Ärge
kartke, kõik saate oma ühisesse katlasse
ütles direktor, söötke aga hästi. Lubamine
oli hea, püüdsime kõigist jõust, aga kus
sa ikka püüad kui sea laut nii madal
et selga küür kaswab, ahi mille peal
sea toitu keetsime suitses nii, et paksu
suitsu sees tuli keeta ja heinu leigata.
Pimedas, suitsu pilwe sees lõikas
mõnigi omale käe wigaseks, aga mis
sellest, raswene supp oli eesmärgiks
Kui aeg kätte tuli, siis lugesime ühel
päewal, et kes õpilastest tahab sea liha
see wõib osta, maksku ainult 9 rubla
kus võivad need isigut tunistata kes sell
ajal ühes külas elasime ja teiseks kellega
ühes kinni istusime ja ühte moodi
kuue saja rublaga trahviti.
Et selgustata kas tõesti
nendel on luba ehidata ja elada,
kes pole valgete poolt poolt kannadata
jäänut. Aga nendel mitte kes
valgete poolt saivat kannatata.
Ja kas tõesti pean mina
niisukuses elu majas elama kus talvel
põrandal maas ja suvel poolikus majas
minu viis hinge ja väimehe
neli hinge kellel ei ole oma päralt
ühteki püsti tikuks maa sees.
Paluksin vastata selle peale lehes.
27/I36A. Y. m - Henno Juhhan
Suvisel õhtul
Hei, lapsed!
Õhtu on käes.
Kuulete: öökulli huhuu!
Lõpetage laptuu
ja korjake kurnid.
Peske puhataks naerused suud.
Mis sa seel turnid!
Ja sina,
Juku ja Kusti ...
Mida seal vahite
nagu elevanti loomaias?
Ai, Riki!
Küll oled aga maias...
Või juba
suhkrutüki näpanud!
Kas selleks anti luba?
Sina, sunnik, aga ma ...
Noh, lapsed!
Sööma ja magama!
Hugo Angervaks
Mina saan iga kuu 50
rubla pensi muud sisse-
tulekule ei ole. Peale selle
on meil üks wilets lehm.
seda tõendab isegi rajooni.
täide saatwa komitee paber.
maad on ainule 0,5. ektari
Nüüd tehti mind aga era-
(maja alusega)
majapidajast ja pandi
minule liha nalog peale
1935-1936 aastatel.
Mina arwan, et se on
minuga jäme ülekohus
ja ei taha maksta seda.
Pöörasin küla nõukoguse
ja rajooni poole selles asjus
aga jääti tähele panemata
jään teie nõu andmist
Algas partei puhastus.
9/X-33 algas nõukogu - partei vähemus rahva koolis
partei puhastus. Peale koll. sekr. sm. Puuseppa
rõhutasid üht ja sedasama. Ei olnud küllaldlast
sidet partei kollektiivi ja teiste organisatsioonide
vahel, mille tagajärel partei kollektiiv, väljas pool
sündmusi koolis nagu:
Juhkam
Ilma parteitu part org. nõukogude rühma peal
kes töötas täiesti kontaktis nõukogude osakonna
partei rakkukese sekretariga sl. Tsernäginaga.
Puudus klassiline valvel olek, puudus võitlus
rahvus demokratismiga mis õitses iseäranis
eesti sektoris, ja lihtsalt nimetati "sklokaks".
Puudus eesti sektoris klassi võitlus, mida
püüti enem alla suruda kui tõsta. Siis
partei kollektiiv küllalt enamliselt ei võtnud
välja selgitamist ja otsustamist materjali
kohta mis hiljuti ilmus "Edasi" veergudel,
lootes ei tea kelle peale. Ühes vigadega
tulid ka saavutused, nagu: Ühis elumajades
organiseeritud jooksva politika ringid j.n.e.j.n.e.
Puhastuse läks juba läbi kooli sekretar -
sl. Schmidt.
Kirjanduse ringi brigad.
heletat koera kutsika kisa, nagu oleks
ta mingisuguse kiskja looma käes.
Hugu waatas ringi ja astus pikal
sammul tuppa. Toetates wastu toa
ust, mis ka awanes.
„Näe uks lahti, näha, et ta enam
ei maga, ega siis muidu uks lahti
pole," lausus poiss ja astus edasi.
Tuppa astudes näeb nagu kõik alles
magawat, ainult koera kutsikas tormab
tulejale wastu. Toas walitseb täielik
waikus. Hugu silmitseb ümber ja istub
toas olewale pakule ja imestab, "miks
ta oma toa aknad seest poolt kinni
on pannud et päikestki ei paista, tal
oli ju alati aknad lahti." mõtleb poiss
ja hakkab suitsu keerama.
"Eks näis kas ta kuuleb et ma toas
olen," arwab poiss ise enesest.
Awatud uksest paistab eest toas tume
helkjas walgus tuppa. Ja peagi wõib
juba tubast seisu korda on näha, et
inimesed lamavad woodis liigutamata.
Et kuidas töötab töötab ka
riigi äraandjate kamp seda mina
toendada avalikult ei saa.
No - arvan, et on "Smesnovi"juured
sees sell korral kui iga õige
NSV Liidu kodanik noudis et kolvetu
patakovi kamp maha lasta
tööline Jakovlev Vaska koosolekul
astus välja ja ütles oma mõtte valja
s. o. noudis et mitte noukogude
valitsus ei tarvitaks niisugust
karmi kätt noukogude valitsuse
vastaste vasta et patakovi maha
ei lastaks rääkis et meie ei
kass on naad kahjutegijad.
Niisama isa räägib kuidas
poole kokku ja seal raadivad
valitsuse vastast juttu. Konelevad
et varsti tulep nälg. Niisama räägivad
et saksamaal on hea korge tehnika jne
Naerdes valja meie tööstust.
1935 aastal Pavsinoos heinamaal.
ohtu tuleaares aeti avalikult noukogude
valitsuse vastast juttu. s.o.
rääkis kuidas nemad Ukrainas
tapsid 5 inimest ära kes tulid kulase.
kollektiviseerimise kusimuse pärast
Ja oli paelu niisugused jutte
Need vakstid olen mina panud
paberille ja saatsin (NKVD.)
ja saatsin ka Edasille
A. Pärtenson
5/IX 37.
ise veel süüdlane
nende pärast.
Edasi, süüdistab tema
mind Maureriga sõbruse
suhtes, no ma temaga
rääkisin kui ajalehe tööli-
sega ja rohkem ei midagi.
Peale selle avab ta uue
peab olema ema Eestis ja
mina pean temaga olema
kirja-vahetuses, kuid ma
isiklikult ei tea ei ema,
ega isa, sest olen leitud
raudtee äärest Tsilalinski
linnast umbes 2-3 aasta
vanatuselt. Peale selle ei
tsa ma kedagi, aga kelle
juures ma kasvasin nendest
1935. aastal kevatel poos noor kolkosnig enese ära rahwas rägis
kaipama sellest ellust kuit see olli opis klasi waenlasti
agitasion see kolgosnik tegi omale opis teises järes otsa kulagute
peregona jätised nägutasid selle et tema kolgosi asno ja tödas
et lajale kihudata need kinlat rautud ühingud, isegi nemad
on praegu kolgasi ritades ja susisewad nagu Karla Tolwig
kes sell 1935 aastal tegi jäletad kolgosi lõhgumise tööd tema
olli kolkosi prikater, mis tema tegi. Tema käe läpi äwitadi
16. mära opuselt warsad ära tema ise jopnu peaga
kihutas neid sugu openit irmsal kombel sügawase siberi lumese
ja pegsis neit armuda nagu kellegi mõisnigu opesit. pealle
selle ajas kõig põlu tööristad lageta taewa alla unikuse kus ühet
wetasit koku aga teisid wetasid öösel lajale ja ajasit jõke
toisust masinate jures ei olnud muitugi selle jaugse
et parem on kolgosi wara lajali kannan semne ajta jures oita
wahti tõsust ei olnud. Selle asemel olli Talwigu Karla Kirju
koer kes olli pika litwa otsas sellele koerale kirjutati kolgosi
tööl ei käinud ellas kodu ago mees Karla see mujtu kui
ollega kirjudas tööpäewi aasta lõpus olli tema naine löklane
ja otsustadi oplastise saada ült koos olekus kuit mõned
polle töglane wait tööpäewade waras; kuit sellele anti
kohe wastu löög: seta ütles kohaline kulagute saba sörgia
sellest kirjutada ja "gonoraari" saada.
Miks pole Teie sellest kirjutanud, et Teie
kolhoos metsawalmistusel sabas sörgib, et
metsawalmistuse plaanist kõigest 75%
täidetud on? Miks pole Teie sellest kirju-
tanud, et teie kolhoosi juhatus midagi
pole teinud kewadkülwi ettewalmistuseks?
Et pluugad, äkked ja muud inwentaar lahtise
kuuri all wedeldes roostetawad ja kewadet
ootawad. Miks ei kirjuta Teie sellest kuidas
wanatudi Madisson hobustega ümber käib?
wirtsa sisse uppuwatest loomadest, ja
külmanud sea kartulitest. Kui teie -
kolhoosi aktiwist - ise ei kirjuta, siis
liig kaugel, tahavad arvatavasti kiiremini linna
jõuda sest lisavad aina auru. Möödunud
laupäeval pandi päeva pealt telegraafi teel maksma
uus ennekuulmata tollikõrgendus.
Sellega lisatakse nisu tollile 275% juure see tähen-
dab, et nisuterade sisseveo pealt võetavad tolli
suurendatakse kaks ja kolmneljandiku korda. Igasugu
jahude, tangude, kruupide, makaroonide, nuudlite
nahast teoste ja igasugu pudukauba tollide on
100% juurde lisatud. Möödunud aastal oli Eestis
osaline ikaldus, mille tagajärjel toiduainetega
(leivaga) rahustamise suhtes on Eesti praegu sei-
sukorras, kus näiteks maikuus, on toiduaineid üle
eest
ligemale pool kogu nimetatud kuu sisseveost.
Sarnases seisukorras, kus toiduainetega varustamises
nii surel määral tuleb välisabi peale loota, peaks
iga valitsus selle eest muretsema, et toiduainete
sissevedu võimalikult soodustada, eriti veel,
kui maa majandusline seisukord võimatu
vilets ning laiemate rahvakihtide ostujõud
äärmiselt nõrk. Eesti valitsus kui moistuse
kaotanud vedurijuht- lisab auru juurde kõr-
gendab tollisid, süvendab majanduslist langemist.
Mitte ainult töörahva ridades, vaid ka iga
kodanlise korra pooldaja, iga ärimehe ette, kes
veel vähegi kainelt ja kaalduvalt mõtelda
suudab, kerkib selge peaga ministri kõnesoleva
numbri juures küsimus: Kuhu sarnane auru
lisamine meid lõpuks viib? Eesti töö-
rahvas! Rong, milles sa kaasa sõidad
liigub peatumata kuristiku poole. Vedurijuhti
on kabuhirm vallanud, mis talt mõistuse
röövinud. oma meeletuses suurendab aina
raskeid nisukotte autole.
- Prääk, prääk! - kisendab pardina
auto ja sibab vurisedes raudteejaama
- Stoi! Punker on täis! - hüüab
kombainijuht. Kombain jääb seisma.
Vili jookseb sahinal punkrist auto
keresse ja jälle närib ahnelt pikk
kombaini vikat lainetavat nisu.
Lõunaaeg. Uus seinaleht kaunistab
ruumika söögimaja seina.
- Hallo! Hallo! - hõikab raadio
kõvastirääkija.
- Petja! Mängi kasakatetantsu! -
hüüab hallipeaga kasak Andrei Krivo-
rot. - Meie alati enne ja peale lahin-
gut tantsisime.
Balalaika hakkas helisema. Vana kasak
Krivorot pani mütsi kuklasse ja tants
algas.
N 363
2 III 37
Mis sünnib kiniste akende taga
Väimees poeg! Midagi pole karta, keegi meid segada ei tohi
joon oma raha eest ja lähen tööle kui arvan põrutab rusi-
kaga lauapihta pikakehaline kõverassekiskund inimese kuju
kes oma "säädust ja õigust" tarvitama oli harjund. Seletas
väimehele. Olin omal ajal vallawanema kohapeal, oma säädus ja
õigus igal pool. Õigus ütlesin oma sõbrale ja hakasin temale
lugu seletama. Päeval korjas ammetlikult samakonni riistad
ösel müüs sõbradele liha ja jahude eest välja. Kui külvipinna
varjaja läks vallaesimehe käest õigust otsime ja liha, jahu ja võid
viis, siis oli kehvikute nimekirjas ja õigust ülejäädagi.
Kuid aga kehvikud kes kiirel tööajal vilja varjaid orjasid neile
kergitust ei tehtud, ööldi ainult "Kehvikud on ise süüdi, et
neil raske on. Kes käskis teid selle poolt olla, et rikaste käest
vaja ära võtta. Nüüd enam rikkid ei ole ja maksi aga
ise. Oleks rikkad alles olnud poleks teid keegi puutund
Möödusid mõned aastad endiste valdade asemele sai rajoo-
nid nimetatud. Sõitsin rajoni vaatan juba endine valla-
vaneb istub laua taga ja juba ametisse pugend, kuid siin
mehekesel oma säädus ja õigus" midagi ei maksnud
lasi jalga läks miilitsasse "vahva mees" asus kohe
kulakutega võitlust pidama, isegi juurtega välja kiskuma
Pidas ägetat võitlust votis mõnekäest hobuse andis õe mehele
villad ja riided kodu omaperele ja müüs püssisi välla
jne. Kukus meheke mõneks kuuks "puhkusele"
Jälle vaikust lõikab
rindi võimas hääl.
Jussi kerget luika
pole enam jääl.
Jäivad alla maha
mered, marud, sood.
Juss ju Moskva kohal,
toh-oh-oo!
Tasa alla laskub
võimas tormillind.
Aga talle vastu
tormab kogu linn.
Loosungid. Plakaadid.
Pildid: Schmidt ja Juss.
Rahvast, kui paraadil -
maa on must.
Minut veel ja uhkelt
lennuk puudub maad
tormiline puhkeb
tervitav "urra!"
Tormiline puhkeb
välja astub uhkelt
Juss siis teistega.
Sm. Madisson.
Pööran sinu kui "Edasi" vastutava
toimetaja poole sinu auväärt
töölise Eduard Veske suhtes, kes
rasketel silmapilkudel maalt linna
puges ja Edasi juures sooja varju-
paiga leidis. Nüüd aga ennast kui
kangelast püüab näidata ja vale and-
metega apereerib.
Mina temaga õppisin Reinsas ja
lõin seal tihti temaga lahingut
mõnikord kahepaiksust mängis.
1932. a sügisel trehvasin temaga siis
Mogutavi k/nõuk, kus tema juba
"Edasi" esitajana tuli.
sekretär (oktoobrist kuni detsembi lõpuni)
See aeg oli meil riikliste plaanide
tõstmine teravamaks päeva küsimusteks
usuvastasse tööse" seletas Külaots: ega see
õige ole mis siin on kirjutatud, see on
Maureri pusaa, ta on üldse üks pusaa
Majandusosakonna juhataja Kaderov, kellele
rahva kohus, majanduslise korralageduse
juhtimise eest 8 kuud sunni tööd mõis-
tis, püüdis külaots, kui kooli R.K.i esi-
mees teda päästa ja seletas õppuritele, et see
ei ole ikka õige, et Kaderov nüüdi mõiste-
ti, need faktid millega teda süüdistati
olid "Edasi" pusaa ja õpurid, kes kohtus
tunnistajateks olid, valetasid ka, ja ei tead-
nud isegi mis rääkisid.
Tahtes sellega Kaderovi kui enda "sõpra" ja
üldse oma "sõprade" kampa päästa, kinni
mätsides nende Kahjuri töid.
11 XII 32.
P. Kooli õppur Aljas
Aga polk tuleb nagu sissetulek,
Kuidas töötad ja kuidas töö.
Ega's poiss ütle oma isikule,
Kes ei tööta, näe, see ei söö.
Riigikassast mõni rubla toetuseks
Kül'ap antakse, mis sääl on!
Kulub ära, vaata, kraami soetuseks,
Parast läheb nagu gramofon.
Mehed neile anna kätte korraga ja
Lao leti pääle iga kaup...
Olge tublid mehed, ise korraldage,
Ega's riik pole rahaauk.
Otsib, õigus, hakka ümber vaatama siis
Sina, mina tuleb kokku riik.
Tsaari ajal loeti popsi kaabakaks ja
Tema üle oli riigi piits.
Olid moisasaksad vabrikantidega,
Sääl urädnikud ja teine rämp.
Külap tunda saime kuljekontidega,
Nii, et eluks ajaks meelde jaab.
(Tulevad kõik ja Willemsoon koige ees)
Willemsoon: Poisit vaatke mis siin
on? Leiva päts ja liitri viina (naerdes)
nüid võime juua ja süia ka.
Teine: Näete, mina juba ütlesin, et
ta on purjes, aga teie ei uskunud.
Wõru: Aga mis siin uskutaki on mina
sain seda isegi heasti aru.
Willemsoon: Ei poisit, halvat olete
teie koike niisugust asja tund-
ma, nagu sina võru oled vana
inimene ja ka kaunis vana
parteilane aga vähe seda asja
tunnet. Enne kui meie siin käi-
sime...
Esimene: Kuna enne? (vahelesegades).
Willemsoon: Sina ära sega vahele
mina ei lõppetanud veel ära.
Kui see Tint oli põesaste all
ja purjes siis neid viina ja
wõtes et ma kehaliku tööd teha ei wõi
ja kolhoosi arwepidamisega hakkama saan
täeielikult, siis oleks mule soov siit
siberist wälja sõita soojemasse kohta
nimelt Leringraadi oblasti kuhugi eesti
kolhoosi kus wõiks töötada arwepidajana,
Sellepärast palun juritilist osakonda
üles Edasi toimetusega waadata minu
seisukord läbi ja palun anda mulle
kiires korras nõu kas on wõimalusi
saada Leningraadi oblastisse minule
kohast tööd, aga siin olin ma määratud
külma kätte wäljasuremisele. Palun
teid ärge jätke minu palwed tähelpane-
mata wastuse jaoks panen ligi postmargid
Minu isuku selgemaks tegemise eesmärgil
panen ligi lühikese elulookirjelduse.
Minu aadres on järgmine
üles. Nii wõib ta sind wiimaks
weel selles olekus näha, siis on kõik
mokas.
Motja: Õigus, õigus! (Jookseb kõrwaltuppa
ukse wahelt weel kord Klaarale). Wõta aga
wõimalikult wiisakamalt teda wastu
Oh, kuidas ma kardan, et sa jälle min-
gisugust lollust ei teeks (kaob)!
(koputus uksele).
Klaara: Sisse!
(Sisse tuleb Toots komsudega).
Toots: Tere tuppa, preilid! Trehwasin
ma õigesse kohta? See wist peaks
olemagi, kui ma ei eksi Kalawele
I astme kool?
Klaara: Tere, tere! Jah, see ta on.
Toots: Tohib kompsud maha panna
(pühib higi) - see ilm pagan on
ka kohe nii kole kuiw ja kuum,
Tal tuli käsku anda ruttu, -
Sääl keegi algas ta'ga juttu.
Nii mõni minut seisis ta,
Jäi juttu lõppu ootama.
Anisimowa Olga teatas,
Tööwaheajal Leenit peatas,
Et kohtusse tal tarwis minna,
Weel täna kutsutud ta sinna.
Ta mehest lahus, nõuab raha
Sest kasvab laps, kuid mees ei teha
Sest mitte wäljatehagi,
Lööb lõbu elu edasi.
Nah, kui uu tarwis annan luba.
Mul sellel kuul wist kolmas juba.
Küll on see elu imelik.
Nii mõnel iseäralik.
Näe meil brigaadis Elisaar,
Nad mehega on kena paar,
Ja läksid lahku ometi.
Küll nägime me kommetid,
Kui wastastiku said brigaadi,
Neid avalikult naeris Maadi:
"Nah, mine anna naisel suud,
Wõi leidsid täna juba uut!“
Hu - u. - u! sirene huilgab waljult.
Töö õhtul, Leeni hüppab kaljult
Ja ruttab koju, rusustud.
Et lli tööl ja wäsinud.
"Dinamo" suvi teater õige suur.
Ta näeb küll wälja nagu kuur,
Mis sellest, ehitusel ruumi waja.
Siit kostis tihti mängu kaja!
Sääl teiste wahel tuli Leeni sale kuju,
Tal paistab täna lõbus tuju.
"Kas wõtsite ka aiast lilli kaasa?"
Nii keegi küsis õige tasa.
Ma juba ammu olen siin.
Mul südant lämmatas üks piin.
Inimesed süüdistawad juhatust, et juhatus ei tööta
nagu tarwis. Esimees Kallei ise agiteerib, et tehke
ära teha.
Kurjew on endine partei liige kuid joomise pärast
wisati parteist wälja. Nüüd Kurjew püüab kolhoosi
esimehe Kallei abiga uuesti parteisse astuda. Hea lõuamees.
Tunnistajateks wõõwad olla
Kalman Hans –
astus wanaduse pärast kolh. wälja.
pojad on insenerid ja aitawad wanemaid
Päss Rudolf –
endine partei liige nüüd on
kaart ära wõetud.
Laar Marie - looma lauda ööwaht elab
Kurjewiga ühes majas.
Kostjanin Adam - endine kulaku sulane
kes ütles esimehele et seasöötjad
warastawad toitu kuid esemees
wastas talle lass tassiwad.
Saadan mõned oma esimised
salmid, ja palun, kui nad vähegi kõlbulised on,
mulle mõnda veikest juhatust anda; sest olen
algaja ja pole mingisugust juhatust selleks saanud
M. Järve
Lööklased
Ei üksi mina ja Mari,
"Lööklased" olla tahame,
Vaid teised Marid, Anned, Anud
Kõik ühes tõmbame.
Ei ühtegi päeva taha me
Töölt mitte puududa,
Vaid kindla tistsepliiniga
Me täidame kõik täieste.
Kui Mari aitab aeda teha
Haad tihetaste laob ta,
Kui Anu paneb kardulaid
Ei aega nina pühkida.
Nii meie teise brigaadi naised
"Lööklased" olla lubame
Ja teise viie aasta plaani
Nii täppselt täidame
Korraliku töö tähtsus
Valmis saanud alus müüril
Paneme palka paegale
Töö hääduse eest hoolt kandis
Plaani ruttem täidame.
Iga valtsi aetud vagu
Elu veeks on vaendlasel
Iga meitest tehtud viga
Rohi surma krampidel,
Nii siis seltsimees kolhoosnik
Vagu hästi valmista;
Küll siis varssi vaendlaselle
Annad hoobi surmava
Kõik üks pere
Üks on sulega tugev
Teine on sõnaga vägev;
kolmantal musklites raudne
rammu
millega taob meie tehases
ammu
Jaagul oli poeg. Juba kolm aastat taga-
si läks poeg minema.
kisendas Jaak pojale, teda minema aja-
des selle eest, et poeg hakkas kominooreks
ja tahtis kolhoosi minna.
Sügisel toodi Jaagule kaks koor-
mat nisu tööpalgaks.
Nii palju? - imestas Jaak.
Iialgi põtnud ta niipalju leiba saanud
ja see kõik rõõmustas wäga Jaaku.
Samal ajal kostis kange mürin.
- Kotkas! - hõikas keegi üles näida
- Wana kurat ise! -hirmunult pomises
Jaak põlwili lastes.
"Kotkas" lasi laiale uulitsale maha
"kotka" seest tuli inimene välja ja
jooksis Jaagu poole.
- tere isa! - hüüdis tulija. See oli
Jaagu poeg,- punane lendur.
See ei olnudki kurat, waid minu
poeg, imestanult rääkis Jaak.
Nüüd läks ta "kuradit" lähemalt
vaatama. Juba tunni aja pärast tõu-
sis wana Jaak ühes pojaga lendu.
- Kurat siis mu kalli Jaagu ära!-
jooksis uulitsale Jaagu eit, kes juhtus
nägema, kuidas Jaak lendu läks.
Oleks aeg Smolnenski raikomi KK - TTJ
oma kätte asi võtta ja arutada sek juh.
Külaotsa tegevus läbi õppurite ja ka
majanduslises suhtes. Nimelt aktide
Mägeri ja Kadrovi kaastegevuses
kinni materdamist, mis on antud tema
kätte edasi andmiseks raiooni TTJ ise
"Edasi" toimetus anna asjale kiire ja otse
kohene käik, enne kui Külaotsal veel
korda läheb mõnda õppurid kehviku,
või sulast koolist välja lüia. Sest kommu-
nistlise kasvatuse asemel saame meie siin
kulaku kaitse politika omandamist.
Raudnael.
1192/2.
mul abi saamiseks. Käisin vennaga kohut maja
ja lauda pärast. Kohus mõistis kaks osa minule ja
minu tütrele aga üks osa vennale. Mina aga
pole midagii kätte saanud. Täitmise leht anti
Kingiseppast, ja ma andsin nad külanõukogusse,
aga vastust midagi pole saanud. Külanõukogu
esimees mängib wennaga sohki. Siis käisin uuesti
Kingisepas, kust anti prikaas k/nõukogu esimehele
et viibimata ära jaotata varandus - aga jälle
väikib. Lubati 3-me päewa jooksul kohtu
anda aga jälle on kõik wagane. Saan aru
et abi Tuleb Teisest kohast otsida, sest siin mängi-
wad wend ja k/n. esimees ühte. Palun Teatata
kuhu poole Tuleb pöörata selle küsimuse
kuskil haluotsas veristanud. Loo oli siin nagu oma kodus,
iga käänak, iga kitsas vahe virnade keskel oli temale
- Poe välja, seltsimees, - käskis Loo, seisma jäädes. Halu-
virna alt kuuldus tasane krabin, siis puhkimine ja juba
seisis kutsutav Loo ees. - Tule, seltsimees!
Endist teed sööstus Loo, temale, käega katsutavas lähiduses
järgnes äsja virna alt pugenu. Loo lükkas oma kaaslase
sinna koopasse, kus Jüri neid ootas.
- Istu seltsimees, - sahistas Jüri, kuidas su nimi on?
- Ei ole nime.
- Ei ole nime?
- Nummer on.
- Nummer on?
- Kaheksa.
- Õige seltsimees... Suitsu tahad?
- Kui on?
Jüri veendus et seltsimees teadis täpselt salasõna, aga
see oli temale vähe - ta tahtis näha seltsimehe nägu.
Selleks siis oli paberossi pakkumine. Jüri pani omale
paberossi suhu, käänas pea kõrvale ja, tsirkas tiku
ja süütas oma paberossi. Tikk jäi lõõmama, aga nüüd
langes valgus vaid üksi Jüri vastas istuva nooremehe
Kuidagi möödub öö. Kostab jällegi vile.
Pääle hommikuse ülelugemise antakse kannikas
kuiva leiba ja nõuga kuuma vett. See on kõik,
mis määratud kartsalise söögiks. Mul polegi
siin kivikastis söögi isu. Võtan kuumavee nõu,
surun külmast kohmetanud käed selle ümber,
et soendada, joon kuuma vett. See võtab külmeta-
nud ning mõnusalt õhetama, kartseri „kliima“
muutub soemaks.
Lõuna ajal tungib supi lõhn kartsasse, paneb
ilamäärmed töötama, küüistav leivakoorukest
ja hakkan närima, et neid näärmeid rahulda-
da. Nii mööduvad teisedki päevad ja ööd.
Ennem karistuse lõppu lastakse karistatul kartse-
ri põrand puhtaks pesta. Nälginud organismiga on
see töö kaunis raske ja väsitav. Süda hakkab kloppi-
ma, pea ringi käima. Kui põrand pestud tunnen
ennast õige väsinua, astudes vajub põrand jalge,
all, süda klopib hirmsasti, kõrvus kohiseb. Võtan
kõik jõu kokku, et jõuda pesuruumi, säält saab kül-
ma vett, see karastab. Pesuruumis toetan ennast
vastu külma seina, puhkan nii natuke aega,
siis hakkan pesema. Pääle pesemise tunnen
ennast ikka väsinuna, aga teised vahialused
ootavad juba ukse ees. Väljun pesuruumist
ja tuigerdan teisele korrale, iga trepi aste lii-
kus mul jalge all, aga jõudsin siiski kambri, kus
teised mind hüüdega: „sa oled kui hauast
väljalastud,“ vastu võtsid.
Mõni sõna Luukülast
Luuküla on oma arenemise poolest sotsialist-
lisele alusele teinud suured saawutused. Endistest
üksik mõjapidajadest on saanud aktiivawd suur kollek-
tiiw majapidaja ehitajad. Üle 96% on kollektiwiseeri-
heina töö pea aegu lõpetada. On weel jäänud natuke
korjata. Käes on kibe lina kiskumine, millest
60% on juba kisutud ja likku wiidud. On juba
rukki leikusega algust tehtud.
Tõuseb kultuur tasa pind. On Olemas M. T. Kesk-
kool kes see aasta lasi wälja esimesed lõpetajad
sotsialistlisele kultuur wäerinnale tööle.
Paljud neist lähewad kõrgemadesse koolidesse
õpima. Endisest pimeduse templist on saanud
suur ja awar kultuur maja. Külanõukogu
on endale uue awarad ruumid suutnud saada,
mis hästi puhas ja hää sisse säädega on.
Niisugusi saawutusi on palju Luukülas, kuid
nende saawutuste taga on weel suured puudused ja
mitte järele saamised teiste eesti kolhoosidele ja
kohtadele. Esimeseks puuduseks on see, et M. T kesk-
kool kes ehitas endale uusi avaraid ruume et
oleks olnud parem ja võimsam töötada ning tähtsaid
inimesi valmistanud, põletasid lohakad ja mitte
ette waatlikud kooli jutajad Septembris 1934 a. uued
kooliruumid maha. Nüüd kool kannatab jälle
ruumide puuduse all. Teine puudus on see, et
vanast usu wõrgust pole veel lahti suutnud saada
Luuküla kolhoosnikud. Silma torkas see et noored
ei lähe, "endisesse kirikusse pidule ega koosolekutele
siis suitsu. Vana jalarätt põleb
mõnusasti. Sooh, või ainult lae all
lendad juba. Nüüd saan su kätte
Ma seisan toolil ja püüan põle-
va nartsuga kärbest tabada. Oh, sa
piirakas niisuke!
Äkki libiseb tool jalgade all ja ma
lendan kolinal põrandale. Peaga otse-
kohe vana va vastu vana pada. Paja
põhjale isegi auk sisse.
Paar minutit olen maas. Siis tõusen
üles. Pea on verine, süda klopib. Närvid
on hoopis korrast ära.
Kärbes istub uuesti tööraamatule.
ahaa, või seda tuletad sa meelde. Na-
gu mõni brigadiir!
Sihin põrandakaltsuga hoolikalt,
Plarts! Kuulan. Pirinat ei ole. Maas
on sinine surnukehake. Vähe liigutab
veel jalgu. Astun ta jalaga puruks.
Ohkan kergendatult ja poen voo-
disse. Enne seon pea käterätiga kinni,
Tööle minna! Mis töö mees ma
olen. Pea verine, süda klopib. När-
seda kiirust, et sellega rongi, mille päästmiseks
ta jõuetu, täielikult hävitada.
Eesti töörahvas! Iga silmapilguga läheneb
tund, kus sul tuleb asuda ülesande täitmisele,
mida ajalugu su ette seab, kus sul tuleb astuda
vedurijuhi kohale, kas tahad, et sel silmapilgul
sulle määratud rongist ainult rusuhunniku
eest leiad.
Selles artiklis selgitatakse hulkadele niipalju
kui seda legaalsel ajalehel võimalik teha oli. Siin
näidetakse ära, et kodanlus enam ei ole
valitsema
suuteline. Kartuses, et töötavad hulgad võivad
kõrvaldada. Selleks et ennast veel kuidagi vee
peal hoida, ja töörahvalt võtta igasugused
majanduslised alused valitsemiseks, teeb kodan-
lus peadpööritavaid numbrid, et sellega
takistada töölistel riigi juhtimist oma kätte
võtmast. Kuid leht kutsub töölisi üles
kodanlust lasta mitte nii kaugele minna
töörahvas
et kodanluselt lõpulikult purustatud
majanduse peaks vastu võtma, vaid peab
võimalikult ruttu riigi juhi seisukohale
asuma
9/IV-34.a. Holm
Või, kui ühiselt naabri katlaga
Vaadi puskarit välja a'ad.
Mõned sellega said juba hakkama,
Aga siis tuli teine plaan.
meenub neil päevil läbielatud juhtum.
Oli lõuna vaheaeg. Kraubergi ette astub noor tööline,
näitab oma õlise sõrmega partei lehe eesveerule:
- Näed? "Kõigi maade töölised, ühinege!"... kas
poleks kohasem, teil sotsidel, seda pisut muuta, umbes
nii: "Kõigi maade tööliste kõrilõikajad, ühinege!" Kuule
Krauberg, mõtle selle üle - tee oma parteile ettepanek...
Mõtle Krauberg! Iga nolk tuleb nina peale vis-
kama, aga sina mõtle! Ei mõtle, ja mis sa siis veel
ütled?
Aga Krauberg mõtles ja kirus parteijuhatust
kes pole suuteline seda laimu parteilt pesema.
Saadavad niisuguseid kõnelejaid kes kohe sitket
teevad, kui laimu levitajad suu avavad...
Eduard Krauberg istus laua taga ja katsus lugeda
lehte, oma partei häälekandjat. Ent ta polnud seda
täna suuteline tegema. Probleem nõudis lahendust
Tuhminesid silmade ees kisavad mailoosungid mis
kuhjenesid leheveergudel.
Kui igapäevased need loosungid. Iga aasta üks ja see-
sama. Lubatakse. Krauberg loeb neid lubadusi - loeb
ja rõõmustab - ometi viimaks! Aga möödub aasta ja
jälle lubadused.
välja selgitas ja kolhoosi üldkooso-
lekule arutusele pani. Kuid
seemned on kolhoosis korras, mille
idanevuse protsent on 95%.
Ei saa äraunustada seda,
kuidas Luukülanõukogu kultuuri-
lisele väerinnale vastu tuleb.
nõukogu esimees ütleb niimodi
kui tellid ajakirjandust lugemise
toale, "Kes sinna lugema läheb,
sinna ajakirjanduse peale on raha
raiskamine ilmaaega". Niisamu
võttame kas või niisuguse
näituse. Sügisel põles kool
maha ja selle tagajärjel viidi
kool klubisse üle /endine kirik/.
Nüüd ei ole Luukülas kultuur-
sed keskkohta, vaid on antud
lugemis-toale posti osakonna
Päev. Ja teine. Juba
tundra kohal ta;
lumest nagu lubjast
valge kogu maa
Ei siin teed, ei maja,
mets on õre, kelm.
Ratsutavad sajud
üle võsade.
Päike tiirleb tuisus,
looja ta ei läe
Päiksel hõbeuisud
liugu laseb jääl.
Järsku silma torkab
keset tundrat linn
Teab Juss - Igarka
alles tekkind siin.
Linnast hooga mööda
lendab väike Juss,
lehvitades käega
saadab tervitust
Juba paistab meri
sätendades jääst.
Ülgeid terve pere
komberdamas jääl.
Nagu väike mägi
supleb sogas vaal
"Kas kõik wõi"? pärib Mihkel.
"Ja-ah kõ-õik". wastab Hugu
"Lähme waatama" hüüab Mihkel ja
haarab pintsaku selga.
"Lähme kõik"!, aga sina Hugu
jookse naabrite poole ja ütle neile ka
et nad waatama tuleks
Mihkel jookseb õue istub hobusele selga
ja kihutab kiirelt Wetka poole waatama,
teatab tee ääres olewatele inimestele ja
taludele kes ära ehmuwad ja waatama
ruttawad. Samuti lähewad ka Wetka
piirimehe Polle poole ja kutsuwad ka
teda, kes aga waatama minna pole
huuwitadud otsib igasuguseid wabandusi,
et pole aega j. n e. Kuid wiimaks ikka
Rahwas kogub õue ja lähewad tuppa,
awatakse aknad. Nüüd aga on näha
selgelt lamawad kehad mis üleni werised.
Rahwas waatawad ette waatlikult surnu
kehasi, ilma käega puutumata
Woodis lamawad neli surnu keha,
rahwuslisi õpetajaid? Nagu nüüd aru
saime rippud see põhjus direktori
isikust ära kes rahwuslist politikad
weab ja katsub nii ehk teisiti eesti
ja soome õpetajaid kõrwaldada". Laske
mina ka räägin, ütleb teine õpilane
wahele. "see oli kõik weel meile noortele
sügisel wõimalik läbielada, lootusega,
et ehk talwel ajjad paranewad. Aga
wastupidi, talwel pimedas jäekülmas
toas lõdisesime ööd läbi riietes külmas
sängis ja hingehaur tõusis õhku. Puid
ei olnud. Mikspärast? Jällegi objektiiwsed
põhjused."Kas kõik kannatasid külma
küsis keegi!?" Muidugid kõik õpilased
ja õpetajad peale direktori enese,
ennast
kes omad puudega kolme aasta peale ette
warustas. "Aga tagajärjed?!" „Küsite
tagajärgi, mis muud kui tiisikus, gripp,
angiina j.n.e. "Lubage mulle sõna
palus keegi. "Ühel külmal talwisel ilmal
tuli direktor ühes oma tütrekesega abi-
kaasa rebase nahka müüda. loosima.
"Pileti hind on 1 rubla, kõik peawad
Kulaklind elementid E.P.T.
Alma Ivanova Sarapuu. Lehtmet-
sast. Kurlova k/n. Kingissepa raioonist
Isal oli kulakline majapidamine.
süstemaatiliselt eksploateeris võõrast töö-
jõudu. Oli Lehtmetsa kolhoosis kust
1932 a. sügisel kui kulak välja löödi
tütar õpib praegu E. Pedagogika Teh-
nikumis ettevalmistus kursusel.
Lillepea Evald Nokalaevits. Svetlo-
Osero kolhoos "Komintern". Isal oli
tugev keskmiku majapidamine 1930 a. tegi
isa fiktiivse varanduse lahutamise akti,
pool pojale ja naisele, pool emale.
Naine läks pojaga kolhoosi kuna isa
enda varanduse maha müüs ja siis "puu
paljana" perekonnale järele läks kol-
hoosi
Evald olles noorteühingu liige, ei toit-
nud riigi plaane üksikmajapidajana.
vaid viis vastu agitatsiooni. Mille eest
noorte koosolekul pähe anti. Evald vis-
kas koosolekul noorte ühingu pileti käest
ära: "öeldes mul pole seda tarvis."
"Edasi," toimetusele
Teatan "Edasi" toimetusele et Kolhoos
"Edasi" tellis 41 lehte Edasid. Aga
kätte pole saanud rohkem kui 6-4da
numbri kallendert pole saanud
lehe tellijad keik wannuwad
et enam ilmaski lehte ei telli.
kas need lehed on wälja saadetud
wõi on saatmata, kui lehtesi
ei ole saadetud, siis on tarwis
need numbrid keik järel saata.
aga kui on kaduma läinud
siis on tarwis nad üles otsida
aga lehe tellijad peawad lehed
kätte saama, lehed on tellitud
selleks et neid luged aga
mitte ainult selleks, et aga
leht tellitud on. Palun
kiirel korral wastust saata.
et telliad rahustada -
Piilman
Peremees Wetka.
(Jutustus mis tegelikult sündinud Lääne
Siberis taiga äärses külas 14mal mail
1934a. ).
Wara kewadine hommik, linnud laulsid
koorina põõsastikus mitme wiisilist laulu.
Päike hiilis rõõmsa näoga metsa tuka
tagant, ning laotas omi kiireid kogu ärka-
wale loodusele kullana.
Üksikud laiali pillatud talud paistsid nüüd
nagu suwitusmajad, mis kuusemetsa ehitadud.
Mõnikümend sammu suurest teest eemal
asus talu, mis oli ümbritsedud pihlaka puu.
põõsastega millede hulgas ka toomingaid
leidus. Nüüd aga paistis ta mõne marjapuu
ajana, et küll teda aed ei ümbritsenud kuid
mööda minejale pakkus ta huwi waatata.
Põõsaste keskel asus maja mille iga külje
poolt üks aken walgustas. Needki aknad olid
poolest saadik laudadega kinni löödud.
Katus oli õlgedega kaetud kus hulgas ka
suguse "sauna juttu" otsustasite, et
minul tiisikuse haigust pole, ma olla
komissjoni petnud ja panite mulle
wägise kraadi kaenlaalla, et oma
otsuse teha. Siia ma tulin terwena,
aga teie lohakuse päras olen ma
nüüd tööwõimetu." "Miks wõtsite
meie ametiühisuse liikme, aktiiwsema
noorte ühingu liikme koha pealt ära,
selle eest, et ta julges aktiiwselt
wälja astuda ja panite teise, mitte
ameti ühisuse liikme asemele?“, kü-
sis keegi. "Miks wõtsite spetsialisti,
kes meie ema keeles õpetes ja koha
pealt ära, ja pani asemele teise,