Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
puije perrast saas motsawallitsusele
palwe kirjo sisse saata kas kuigi
wõimalik ei olle küt puid sada.-
Om sano nõus wõetus et walla
massu rahha wäga paljo waljan
om sago takkan otsitus oksjoon
petus, kui mitte sis wastutawa kohto
Wanan Kasseritzan sel 4 October 1879.
Man olli Wallawamb Ado Erlemann
woolmdri Peter Raudsepp
Abi Ado Kuus
dito Kusta Sick
Noumees Jaan Kelt
,, Andri Sick
,, Peter Jerw
,, Peter Tootz
,, Peter Kikas
,, Peep Mõttus
,, Jaan
Wallawannemba kasso päle sai
nõu mehhe ses 29 Septembris s.a
parahha arwo peddama koko
kutsutus ent ent es olle tol
päiwal ennamb kokko tulno
kui nelli sis sai taambatses
paiwas kokko kutsutus kun
sai minnewa aastane parahha
sisse wotminne ette loetus.
Komb olli 1666 Rbl sest olli
wolgu länno 1838 R 43 cop nida
olli 172 Rbl rohgemb walja lanno
kui sisse olli woetu sepäle
sai nõus woetas et Johann
Hinthal kes ei jowwa parahha
massa temma wolg olli 49 R 56 cop
nisamma Alexander Pettai 28 - 13 -
et neide parahha peab ka
se aasta parahhaga sisse
woetus een tallewide massa
päle sai arwatas 10o Rb.
Se Summa mes wallal tulle
massa om 1650 Rbl 74 cop
ent sest Sumast lahhap maha
neide perremeeste Krono
pärahha ni kui Megomäe
Kusta Erlemann, Raudsepa Peter
Jaakson Loki Michel Hinthal
Issako Peter Illwes Summa 7 R 96 cop
nida et sis 228 henge päle
sai 1629 Rbl 70 Cop arra jaote
dus komb tegi henge päle
712 Cop massa nink jääp rahha
ülle pudus 6 Rbl. 38 kop.-
Toiselt omma nou mehhe essi
nõus wõtno et Peter Megomann
se aasta pärahhaga sisse woetas
nink ne 200 Rubl mes minnewa
aasta om sano sisse wõetas sago
nikawwa kassan hoijetus kui
kange nõudminne tulle. -
Om Kullu wilja arw pettu nink
tullep Taaldri päle 3 1/2 Gr Rukki 3 Grj
keswi 3 Grj karo.-
Kolimaja kattus sago wastsest
Kattetus komma päle 250 puuda olgi
arwati egga perremehhe päält 3 puuda
olgi ent walla perremeestele ennamb
ehhitus
walla poolt õlgi ennamb ei anda.
1 Omma sano nõumeeste seltsi poolt
tunnistedas neide allan nimmitedu
nekrude wannembidde ülle kuis neide
Peeb Kabbuna ülle tunnistap se noumeeste
selts et temma wäga haddalinne om
nink temmast tooteggijad ja
parahha massu masjad ei olle,
sest temma om omma terwist 20 aasta
eest wenneläisi pesmisse labbi kaotano
2 Ado Keldo ulle tunnistap se noumeeste
selts et temma koggoni töö jowwetu
haddaline om nink et temast omma massu
masjad ei olle ja ka temma noremb
poig Johann koggoni haddalinne.
3, Jacob Erlemanni ülle tunnistap see
nõumeeste selts et temma koggoni
töö jowwetu om et temmast omma
häddaline
maja piddajad nink massu
masjad ei olle, ja -
4, Peter Tolga ülle tunnistap se nõu
meeste selts et temma koggoni
häddalinne ommist jällost nink et
temmast massu majad ja ka parahha
piddajad ei olle. _
5, Carl Hackmanni ülle tunnistap
se nõumeeste selts et temma om
hendale liga tenno ja om häddaline.
6, Nekrud Ado Kuuse Jaani ülle
tunnistap see walla noumeeste
selts et temma essa Jaan
Kuus om omma käe tal-
Kirjotaja Kangru nõudminne om
se wastse rendi wäljä rehkendamisse
ja ramato teggemisse eest 15 Rubl
saap tema see töö eest kümme wakka
karo komb om lubbato ülle kigge
saap temma see aasta katsküme
wakka. karo. -
Pärahha arwo ülle sai kinnitidus
et arw ilma krono rahhada es kinniteta
sai nida arwatus et kui krono rahha
wäga takkan ei nouda sis woetas
ennegi 5 Rbl 40 Cop sisse nink jätte
tas 1 Rubl hengest krono rahha sisse
wõtmada se aasta pro 1875/6 -
Om sano kinnitedus et wald ennamb
mitte Kerrigo ja Jama moona
willa wõtta moisa eest selle wastside
kontracte perra.
Om nõumeeste selle nõus wõtno et
moisajao tee säädmisse ja wanna krono
wõlla perrast waja wallast paar Sadikit
teed wald ei wotta sääda selle perrast
et moisa om nisamma maa
piddaja kui tallopoig, ja toiselt
kui palju krono rahha om wõetu
nink kui paljo om masta ja pal-
jos weel wollan om.-
Tolga palk komb om kolm rubl
sago koggokonda sisse peetu seperrast
et temma se wanna Kolimaja kattuse
om hendale wõtno komb mas 3 Rubl
mes walla hää olli. -
Woolmundri Peter Mutt XXX
Abbi P. Tolk XXX
dito J. Issak XXX
J. Kangro
P. Tinnos XXX
P. Org XXX
P. Kõiw
A. Mottus XXX
J Org XX
N 23 Wannan Kasseritzan sel 25 September 1874
Abbi Jaan Issak
dito Peter Tolk
Nõumees Peter Märtinson
,, ,, Andri Mõttus
,, ,, Peter Tinnos
,, ,, Peter Toots
,, ,, Peter Org
,, ,, Peter Issak
,, ,,  Jaan Jaaksoon
,, ,, Jaan Hindrigson
,, ,, Peep Org
Täwwelik noumeeste selts
om koon olno nink saije
se aasta pärahha arw peetus,
nink om 1530 Rubl 238 henge
päle ärrä jaetu see teep
henge päält 6 Rbl 49 Cop. -
wimate tullep sest een nimitedu
henge arwust üts pool henge
se om Wadsa Jaan Hindrigsoon
maha._
Om sano nõus woetus et 400 puudu
õlgi saap sisse woetus Tulba
ja Wadsa Jaani haas 200 puuda
nink Kolimaja tarbis 200 puudu
maijo päle ärrä jakka.-
ja se süggise sisse wõtta._
Wooolnundri Peter Mutt XXX
dito Peter Tolk XXX
Nõumees Peter Märtinson XXX
,, Andri Mottus XXX
,, Peter Tinnos XXX
,,Peter Toots XXX
,, Peter Org XXX
,, Jaan Jaaksoon XXX
,, Jaan Hindrigson XXX
Peep Org
N 24 Wanna Kasseritzan sel 15 Januarl 1875
Nõumeeste seltsile om se aasta Kassa
arw ette pantus ja olli Koggokona
pä Kapital Kassa ramatide perra
300 Rbl Rent Renti pabberid nink
4 R R. 54 1/2 Cop puhhas rahha ja wõlla
tahti all 200 Rbl kumast jubba 125 Rbl
86 Cop parahhaga sisse om wõetu.
parahha piddi sesse tullema 1548 Rbl
Kommast olli 667 Rbl 66 Cop wälja
länno nink wallan weel wollan olli
880 Rbl 34 Cop. muido Kassa arwo
omma wasta woetu nink hääs.
arwato.
Om sano lubbotas Wallawannembale
uts Rbl Nekrude andmisse päle. -
ja se nekrud kes ärrä laap saap
kumme rubl. rõiwa rahha, nink
egga mees kes Kommissioni pääl
om saap 25 Cop paiwas sogi
rahha.-
Om sano lubbatas egga soldat
kes Billeti päle koddo tullep saap üt
kats mõto rükki kats moto keswi
monas. -
Soldat Jacob Kuus om noudno
majas ehhitos mona, komba ei
olle lubbato.
Se koggokonna kap mes om
15 Rubl eest om sano ostetus
om sest rahhast ärra masto
komb koggokonna hoijo all om-
Om koli puije perrast nou petus
et kui tsehti ei anta sis om
perrast se ulle weel nou waja
pitta.
Wallawannemb A. Kelt
,, Peter Toots XXX
,, Peter Isak XXX
,, Peep Org XXX
,, Petr Tinnos XXX
N 25 Wannan Kasseritzan sel 5 Webruaril 1875
Noumees Peter Kangro
,, Peter Märtinsoon
,, Jaan Hindrigsoon"
Taambatsel päiwalsel nõu piddamisse
nõu meeste koon ollemisse päle om
nou petu
I Otstawki Soldat Michel Jani p Warrik
Serpaihowschen Regimentist kommal
33 Wannan Kasseritzan sel 27 Junil 1877
Man olli: Wallawannemb P. Tulp
Wöölmündri J. Mutt
,, J. Magi
,, P. Hakmann
Noumees P. Kaiw
,, P. Org
,, P. Raudsepp
Taambatsel päiwal om wallawannb
ette pandno neide Puncte ülle
1 Kost saap weel palke Kolimaja
manno sest neid om pudus
2, Kost sawa nuud ja Kolimajale
3, Mõränes kattus Kolimajale
tulle
Otsus
1 Palgi sago katte perremehhe
päält uts kokko a 4 Suld 10 tolli
2 Rodjid olgo eggal perremehhel
5 tükki 3 Süld pik 2 tolli ladew
3 Kattus jääs polele
Wallawanemb Wallawanb P. Tulp
Wöölmundri J. Mutt XXX
Nõumees P. Kõiw
Abbi J.Magi XXX
dito P. Hakmann XXX
P Raudsepp
N 34 Wannan Kasseritzan sel 27 Septembril 1877
Koon olli Wallawanmb Peter Tulp
Wöölmündri Jaan Mägi
Abbi Jaan Mutt
,, Peter Raudsepp
,, Peter Kaiw
,, Peter Pettai
Se aastane parahha arw sai petus
henge arw olli 253 säält lats maha
Megomäe Jaan Peterson Malgamäe
Johan Tolga Peter Linde poig olli
koolno Megomäe Johan Raudsep
nink poli hengi olli 8 sis sai
perra 247 henge neide päle
ärrä jaetu een tullewa masso
2049 Rbl 70 Cop teep henge päle
8 Rbl 30 Cop. Motsa  oksjoni paalt
olli sisse tulno 29 Rbl komb sai
mahha arwatus. Parahha arw ette
loetu haas arwata.
Ne 300 Rbl mes Krono rahha
(Kats tuhhat kuus sadda seitze kümme seitze)
Sest walja länno 2677 Rb 45 kop
nink es jai perra nink weel mes Laiwingel
om sada sis sai weel see aasta
parahha arw peetus nida masso
omma 1426 Rbl 19 kop hengi olli
2383 ne ärrä jaotedu teep henge
päle Kuus Rbl  saap perra 1 R 81 Cop
Haas arwato nink wasta woetu.
Kullu willi ni kui enne olli jaap sama.
Wallawannemb: Petre Tulp
Wöölmüdri: Peter Hakmann XXX
Abbi Jaan Magi XXX
Nõümees Jaan Raudspp
Peter Raudsep.
Jaan Erlemani eest essa XXX
No 1 Wannan Kasseritsan sel 4mal Octobril 1871
Nõumeeste seltsi polest saije tämpätsel
päiwal se nõu petu, ülle koolmeistri Tolga
palga, ja saije temmale egga maja
päält 2 Gr. Rukki ja 1 Gr. keswi lubbatus aastas.
Sedda kinnitap kik koggokond ja Nõumeeste
Selts omma Nimme alla kirjotamisseka.
Eenistja: Wallawannemb: A. Erlemann
Wöölmündrite pä Jaan Raudsepp
Abbi. Peter Tulp XXX
dito. Peep Kabbun XXX
Pakohtomees Andri Sikk XXX
Abbi Ado Raudsepp. XXX
Perremeeste
Nõumehhe Jaan Mõttus XXX
Koliwannemb Jaan Zimmermann XXX
No 2 Wannan Kasseritsan sel 4mal Octobril 1871
Kigge täwwelitse wallawallitsusse ja Nõumeeste
Seltsi polest saije tämbatsel päiwal pärahha
arw petus, ja saije ülle kigge pärahha
masjis 206 henge kea maswa egga üts
5 Rubla 30 kop henge päält. Ent selleperrast
et kik Nõumehhe es olle koon arwata neile
kea kutsmisse perra es tulle, et kui nemma
eddespiddi jälle putus egga üts 1 Rbl waeste
Ladi kotti peawa masma.
Wallawannemb: Erlemann
Pä woolmündri Jaan Raudsepp XXX
Peter Raudsep
Abbi: Peter Tulp +++
Wanna Kasseritzan sel 27. Märzil 1880.
Kokko olliwa tulnu Wallawannemb: Ado Erlemann
Wöörmündri P. Rautsep.
dito J. Kuus
Nõumihhe Andri Sikk
1., Walla wannemb pand nõu meeste seltsile ette
kuis om tullusamb kas Koolimaja (wai Kool-
meistri lauda ütte Meistri kätte tetta anda
wai saap walla poolt ülles tettas walla rahwast
essi) mes tetta tullep 3 1/2 Süld pik nink 3 Süld
lai (nink Kõlgus) nink Lauda Wundament
nida samma, nisa Kõlguse teggemist.
Otsus: "Laut sago ütte Meistri kätte
,, raha eest tetto antus kõige
,, Wundamendiga ennegi Kõlguse
teggemise man peap wallast
ni paljo töö mehhi manu ollema
kuni Kõlguse töö walmis saap
ennge Lauda meistri ülle kaemise
nink näutamise all. Lauda Wunda
ment olgo 4 jalga ma päält nink
1 1/2 jalga maa sisse Kaiweta.
lauda lae tarwis sago palgi lahki lõiga-
tus walla kullu päält.
2., Om saanu Lauda meister leppitus ja nimmelt
Peep Mäggi kes sedda tööd 50 Rbl eest henda päle
om wõtnu, nida wiisi, et tema teep koik puu nink
müüri töö nink ka kõlguse töö man ülle kae-
mist nink pannep ka kõlguse allustus
ning ka poori pääle nink ka lauda roow-
minne temma poolt. laudal tullep katte polega
us ette tetta Meistri poolt Wald annap
kõik matterial.
Meister Peep Mäggi XXX
3. Om ette pantu nõumeeste Seltsile koolmeistri
talli teggemise perrast nisamma ka tõllahone
perrast
" Sis om otsus saanu nikauges pääst
polele kui nätta saap kas Matteriali
Lauda mant ülle sis saap tall nink
tolla hone ülles tettus.`` -
4, Omma kronu mõtssast puu ossa oksjoni
wiisi ärra müüdas nink ostja om
olnu kirjotaja J. Raudsepp 17 Rbl. 33 Cop.
eest.-
Sellest rahhast om wälja antu 10 Rbl.
koli lastele kullu päle Jubeli päiwal nink
3 Rbl. 75 Cop. nink muido raha om
Oksjoni päiwal nõumeeste seltsil nink
muil walla perremehhil ärra kullute-
du.-
Protocoll om sanu ette loetus nink
detu.
Wallawannemb!
Wöörmündri
Nõumihhe:
No 2.
No 3 Wannan Kasseritsan sel 4mal Octobril 1871
Tambatsel päiwal saije Noumeeste Seltsi polest kullo
wilja arw petus sedda wisi, et kik kullo willi saije
ärra jaotetus 429 terwe Taaldri päle ja tullep ütte
Taaldri päle 3 1/2 Gr Rukki 2 1/2 Gr. keswi 3 Gr. kero
1 Tsetwert 7 garnist kaero.
Pawoolmündri Jaan Raudsepp
Abbi Peep Kabbun
dito Peter Tulp
No 4 Wannan Kasseritsan sel 3 Januaril 1872
Tämbatsel päiwal saije Nõumeeste seltsi polest
Kohtomaja plani ülle noupetus kuis suur
temma piap sama ehhitedus, ja saije
Noumeeste ja nink kiki ammeti meeste
polest se Plani perra mes siin ramatun
sais. 7 süld pik ja 4 süld lai lääs
arwatus.
Nink palgi raggomisse ja weddamissega
saap nida ollema: Koddupolitse peawa
ni palgi raggoma 4 süld 2 jalga pikka
(kuusw jala süli). Ent perremehhe ja ammeti
mehhe nink ka Mõtsawahhi piawa kik
ütte worra palgi widdama, ja kik peawa
kui neile üts näddal enne käsk om anto
omma palgi toma, ehk kui mõnnimees
omma palgi jättap tomadda lastas
täisel rahha eest tuwwa ja towari
eest saap mastus üts. Rubla
Wanna Kasseritzan sel 20. Septbr. 1880.
Man olli Wallawannemb - A. Erlemann
dito K. Sikk
dito P. Raudsep
Nõumihhe Peter Tootz
Andri Sikk, Peter Kikkas Peter Wahher
Peep Mõttus Peter Järw Michel Warrik.
Jaan Kelt. _
Üllewan nimmitedu päiwal saiwa
kõik nõumihhe kokkokutsutus nink
päraha Rechnung petus saama nink
löitu, et mööda minnewal aastal
olli pärahaga sissewoetu 1649 Rbl.
nink 25 Cop. ent sest rahast olli wälja
antu 1634 Rbl. 42 Cop, nink löiti et
sest sisse woetu rahast olli perra jäänu
kassa 14 Rbl. 83 Cop. - nink saie selle
aasta päraha arw peetus niida et
saie raha sissewoetus 1405 Rbl. 27 Cop. -
nink saie 235 henge pääle ärra arwatus
nida, et egga heng massap 5 Rbl. 94 Cop.
Ja ne perremihhe kes päraha mitte ei
woi massa massawa majamassu
3 Rbl. 74 Cop. nink nimmelt: Johan Pann
Michel Brenner Peter Ilwes Jaan Harjo
ent, sest perra jäänu 14 Rbl. 43 kop. omma
Nõumihhe arwanu Karl Mõttus latzaretti
rahas Peter Tootz ei luppa sukkugi
Peter Järw 6 Rbl. 23 Cop.
A. Kelt 12 - 40 -
Peter Kikas 12 - 40 -
M. Warrik 12 - 40 -
Johan Org 12 - 40 -
A. Sik ei luppa suggugi
P. Waher 12 - 40 -
Saie nõumeeste käest häli perra küssitus kas
lubbawa Mõttus eent Latzareti raha massa
nink löiti häli perra, et 12 Rbl. 40 Cop
sest 14 Rbl. 83 Cop. ärra arwati Mõttus
Latzareti rahhas - nink jäie weel
Kassa perra 2 Rbl. 43 Cop.
Nink sisse saie wõetu 1405 Rbl. 27 -
3. maja massuwa 10 - 22 -
Summa 1417 Rbl. 92 Cop.
Selle een nimmitedu Summa man om ka
Peep Kuus 20 Rbl. wana wõlga arwatu.
nink Lokko Jaan Raudsep jääp sel aastal
päraha maksust maha arwatu nink kui
tema weel wälja tullep saap tema
käest ka päraha sisse nõuwetus
Nekruta kes sawa ärra antas peap tullewal
aastal perra wõetus saama
Wiimate saie nõuswõetus et Koolimaja mannu
om talli waja ehhita wannast laudast nink
se töö saap walla rahwast ülles tettus.
Ehjtajale om 12 Rbl. palka mannu lubbatu.
Protocoll om ette loetu nink Nõumehhist
alla kirjotedu.
Wallawannemb: A, Erlemann.
Wöörmündri: Ado Kuus
dito K. Sikk XXX
Nõumihe Peter Tootz XXX
Peter Raudsepp
Petr Wahher XXX
M. Warrik XXX
Petr Kikkas XXX
Org Johan XXX
P. Mõttus XXX
No 5.
Kuulutus.
Keiserliku Wõrru Maakohtu ees-
kerja täütmises 16. Maist s.a. N 5325
annap Wanna Kasseritsa Walla
polizei kõigile koerte pidajile
teeda, et koertel peawa suukorwi
ümb (päitse) pään olema, ehk 2 1/2 pik
Kõik elaja, kes maru pennest
purtu omma, omma sedamaid
ära tappa, ja nee, kedas arwatas
et marru lääva peawa eraliku
kottussen ohila otsan 3 nädalid
hoitus saama, et tohtre saap
kas marru lähap wai mitte
Selle käsu wasta pandja pe saawa
rahu kohtu sääduse § 112 ja 121
perra trahvitus.
Wana Kasseritsa Walla polizei
nimel 31. Mail 1886.
Wallawanemb
N21 Wannan Kasseritsan sel 11 Märtsil 1874
Nõumees  Peter Kangro
Peter Tinnos
Peter Toots
Andri Mõttus
Om sano nõumeeste seltsi poolt nõus
wõetus egga aasta wanna koolmeistri
Peter Tolgale et temma sedda walda
ausaste om teenino seni päiwani
temmale egga aasta 1 wak rükki ja
üts wak keswi koggokonna Magasist
armo wai mona anda, nikawwa kui
temma ellas.
tarbis wallawallitsusse poolt üts õnne
sowimisse kirri saata ja sellega ütten
uts ramat ütten kingitusses arwata
hinna perra wiis Rub kunni 7 Rub ni
Om sano nõus wõetus koggokonna kohto
maja tuhhanda rubla alla Peterburgi tulu
kassa ülles wõtta.
Om sano nõus wõetus et Kohtomajale
sago kohtomaja nulkast aida nulka
pistelinne Plank tettus neist puist
Komma Koijola metsast omma lubbato
aid tettus.-
Om sano nous woetus Kohtomaija
üts suur Kohto ramato kap holita,
Nõumees: P Kangro
Peter Tinnos XXX
Jaan Jaaksoon XXX
Woolmundri Peter Mütt
Jaan Issak XXX
om ette kulutedu kui peas ollema
et meije wald meije palwe perra
wanna rendi päle jääs sago, koggo
konna kassa ütte koggokonna
tarwitusse päle aastal katte kordsen
terminin sädüsse perra sisse mastus.
nikui neide kondradi juhhatase.
Om sano nõus wõetus et se kohto-
maja mäeots sago laudega ärrä
löötus.
Rahwa saistus tarre kohtomaija
sago üts Blit tettus._
Johann Raudsep koolmeisri
kand ette et temma ennamb
sedda amedit eddesi ei pea omma
kõhna terwisi perrast.
Raudsepa Peter Tolga kautsoni om
30 Rbl wälja lubbato nink jääp
13 Rbl sisse._
Johhan Org
Noumees Peter Mutt XXX
Peter Kõiw
Nõumees And Mõttus XXX
Pet Martinson XXX
Jaan Hendrigson XXX
N 27 Wannan Kasseritzan sel 23 Septembril 1875
dito  Jaan Issak
,, Andri Miõttus
,, Jaan Hindriksoon
,, Ado Kattai
Eddimalt om sano 1874/5 aastane pa
rahha arw ette loetus nink parahha
arw pro 1875/6 päle petu nida et
waljaminnek ulliuldne om olno 1285 R 91 Cop
nink ilm teedmada massu päle 50 Rubl.
Summa 1335 Rubl. 91 Cop ärrä jaotedu
248 henge päle tullep egga henge päle
massa 5 Rubl 40 Cop. -
Noumeeste seltsi poolt om kinnitedu
sago kihhelkonna kohtote palwe
kirri sisse sadetus et se aasta
wilja saak wäga waikenne om
ei woi se wald mitte kronorahha
No 12 Wannan Kasseritsan sel 7m Februaril 1873
,, Jaan Petersoon
I Om nõumeeste seltsile ette panto
neide koggokonna liikmide perrast
kes süggise omma pärahha arwo ülles
woetus sano kas ne ka peawa pä-
rahha masma kes ärra omma kolno
sis saije arwatus et eddesipidde mitte
agga et nüüd Kusma Jakob Liew ärra
om kolno saap temmal pool pärahha
mahha arwatus, nink toine pool
peap temma eest sama ärra mastus
II Saije koggokonna Rahha
kassa arwo nõumeeste seltsile
ette pandus allnimmitedu
Punkti perra:
1, Teenja kassan om rahha puhhas 6 Rbl. 50 Cop
Rahha pabberil - - 50 Rbl -
2 Waestelaste kassan - - - - 79 Cop
Rahha pabberil 229 R. -
3 Waeste Kassan puhhasrahha 8 R 7 Cop
Rahha pabberil. - 21 Rbl. -
puhhas rahha Summa 42 R 4 1/2 Kop
Rahha pabberid. Summa 500 Rbl neist om
katssada Rubla walla pabberde all.
III Walla rahha arwo: peab ollema:
1 Pärahha peab sissetullema 1595 Rubla 32 Cop
2 Rentiga peab sisse tullema 477 - 44 Cop
3, Kohtomajarahha sissewoetu 406 - 50 Cop
4, Koggokonna hoija allone no 155 - 94 -
5 Rent Rendi Protsent 5 - 86 -
Summa 2641 R 6 Cop.
Rahha om:
1 Pärahha wollan 1117 Rbl 35 Cop
2 Renti wõllan 113 - 73 -
3 Pärahhaga wälja anto 560 - 11 1/2 -
4 - Renti wälja anto 277 - 44 -
5 - Kohtomaja päle wälja anto
6 Kohtomaja ja Nekruda 486 - -
rahha wollan 56 - 90 -
Summa 2611 Rub. 53 1/2 Cop.
No 10 Wannan Kasseritsan sel 27 Novber 1872
Man olli Wallawannemb A. Erlemann
Noumees Ado Kelt
,, Jaan Mõttus
Sel nimmitedu päiwal saije Noumeeste
seltsile ette pantus Läne Kubernamangude
tallorahwa sädusse prowi perra 1866 aast § 26
nink Kubernamango Zeitungi perra 1870 a.
No 14 Ütte Magasi teendrit wallitseda,
ja et se koggokonna ammeti meeste
arw sures lähhap, nink sis om noumeeste
Selts wallino selle ammeti päle
Päwöölmündrit Peter Mütt kes
tauealinne nink Lutheri usko om,
ja om nous sano woetus üts Copia
sest Protokollist Keiserlikko Kihhel
Konna kohtole sisse saate, et se
wallito selle ammeti päle saas
kinnitedus.
Wallawannemb A. Erlemann
Koggokonna kirjotaja JKangro
No 11 Wannan Kasseritsan sel 15 Januaril 1873
Koo olli Wallawannemb A. Erlemann
,,  Jaan Petersoon
,,  Peter Issak
Nimmitdu päiwal om Koolmeistri
Jaan Tolga ette kandno et temma
ellomaija sasi parrandetus sest temma
ei woi sääl ärra ella ja saije nõus
wõetus seddan majja ülle kaija ja tullewa
süwwe ette wõtta sedda asja parran
Täiselt om sano Kassa arwo ülle kaetu
ja olli Kassan kats Rubla rahha putus
Kae nõumeeste protokoll No 6 d. 14 Febr.
1872 nink et wallawannemb seen koon
ollemisse päiwal siin es olle ja ka
Keik nõumehhe, jaije Kassa kätte and-
minne wastside ammetimeeste kätte
täise kõrra päle ja krono rahha
rehknung sago ärra selltedus
Noumees: Jaan Petersoon XXX
Peter Martinson XXX
Adri Mõttus XXX
ei jowwa sago teenistuste pantas
nink se 18 Rub mes nekrude päle
walja om länno sago perra kul-
lutus kas om õige muido wasta wõeta.
Magasi Konto kae 1875 December
ja sago kätte mõdetus. olli õige
Kolimaja päle sai puid arwatus 20 Arssina
ja 4 Suld 2 1/2 Arssina puid 5 Suld 4 jalga, katteile
majale 12 Süld ülle kigge 42 Suld puid sai
häli päle arwatus kas mastas pu ja säetusse
see Dessatini wai Rubl perra sepäle
olli 15 häält kes ütli Dessatini perra
nink 3 häält ütli Rubl päält sis jääp
suremba hulga tahtmisse perra sest
wannast olli ka keik Thaldride päält
arwatu. Sai arwatas 2208 Dessatini päle
1597 □ jalga ärrä jaotedu teep egga Dessa
1 jalg päle ja jääp puid weel komma tullewa
kohto maja manno.
Om sano nõumeeste poolt kinnitdus
et egga üts peap omma puu nink
saiba mõtsaga Jänipäiwani s a puhha
ollema, kas ärrä raggama
waid üts taisega leppima ent hao
mõtsa ei tohhe keagi putta. -
Ette loetu hääs arwato,-
Wallawannemb Petre Tulp
woolmündri Jaan Mütt XXX
Abbi Peter Hackmann XXX
dito Jaan Mäggi XXX
Noumees Peter Raudsep.
,, Peter Martinson XXX
Petr Tinnos XXX
Kaest andja Wallawannemb E. Kelt
Woolmudri Petr Mutt XXX
dito Jaan Issak XXX
Petr Tolk XXX
trahwi alla saddama, ja to kes om ostno
jääp ommast ilma, nink se põld peab
sama wolglasse magasiwolla eest pru-
kitus.-
5 Waesille peab antama eggas näddä
lis 1 Grj Rukki 1 karnits keswi.-
6, Kolmeistri ello kambre tullep tetta
kolm 6 jalla süld pik 8 jalga lai, saina
ja laggi olgu sissest lödu 1 aken tullep
otsa tõine külge ja ne akne mes kolli
tarre kambrel omma, ja sinna sago
suremba tettus, lawwone pormand alla
ja 1 uss selle töö eest om lubbato 9 Rub
ja 2 mõto rükki. nink se hone peab sama
enne ülles Zäppäntedus, Selle töö om wõtno
tetta Michel Toots, ja sago häste tettus
7 Nous om sano wõetus Motsaherrale
palwe kirja sisse saata kohtomaja
kuttumisse tarbis 3 kublikot.
Silla palke 70. kolimaja parrandamisses
30 tükki pollelta. -
8, Regulermisse Commisjonile kirja sisse
sata krono ma ja moisama ärrä
jaggamisse ulle tallo paige kätte._
9 magasiwõlg om ümbre sano modetus
ja om keik tawwelik olno nikui
magasi Conto tunnistap nidu andwa
wanna woolmundri ja wallawanemb
magasi arwo wastside ammetimeeste
kätte. -
10 Keiserlikko Balti Domainehowi kohto
kirja päle d. d. 14 Marzil s. a N 1440
om Peter Org ette tulno ja pallelno
et tedda woisi temma essa kottuse
päle perremehhes kinnita, ja et
sel täwwelikkol walla walitsussel kog-
gokonna kohto ja nõumeeste seltsil
selle nore perremihhe wasta middagi
ütlemist, ja et tema ausaste omma
kadduno essa kottust pidda, sis sago
temme kinnitus Keiserliko Balti Domai
ne wallitsussele selleta ja ka kinnitada
laska.
Peter warrandus 1 hobbene - 50 Rbl
5 Lehma 100 -
5 Lammast 25 -
3 Zikka 25 -
1 wankri 20 -
Pennikuur maja kraam 50 -
Summa 270 Rbl
Peter Märtinsohn XXX
Jaan Pettersohn XXX
Pakohtomees A Sik +++
Peeb Kabbun XXX
Ado Raudsep XXX
No 16 Wanna Kasseritsan sel 11 Junil 1873
Koon olliwa Woolmünd Peter Mütt
Nimmitedu päiwal olli keik wald kokko
tallitedu waste ma prukmisse perrast
sis saije nõumeeste seltsi poolt
nõus wõetus: nikui wastne piir
om aetus nida sago ka wastset modi
künnetus nink külwetus põllomaa
nink mõtsma ütsinda mitte haina
maa, sis omma küllawisi perremehhe
omma häli andno kes wasta nink
kes perra.?
Nink nida omma kullaperremehhe
ette tulno:
Puiga Jaan Erlemann wastet mudu
,, Jakob Erlemann dito
Megumae Peter Toot dito
,, Jaan Petersoon - - dito
Jaan Raudsepp dito
,, Ado Raudsepp dito
Antso Jaan Mütt - - - dito
Peter Järw - - - -  dito
Koolmeistri - - - dito
Raudsepa Jaan Hakmann dito
,, Peter Tolk dito
,, Jacob Jaaksoon dito
,, Jaan Jaacksoon" dito
,, Peter Issak dito
Wahha Joh Koiw dito
,, Peter Wois dito
,, Ado Roots wanna
Hindo Johan Kaabst wanna modu
Andri Kõiw wastset modu
Peter Mütt dito
Lüsi Jaan Raudsepp dito
,, Peter Janoka dito
,, Jaan Jaaksoon dito
,, Johan Jaaksoon dito
,, Kuoha Org dito
Tukki Jaan Kaabst dito
,, Joh Raudsepp dito
Kabbuna Peeb Kabbun dito
,, Peter Kangro dito
,, Jaan Kangro
,, Jaan Kabbun
Tinnose Peter Tinnos wastet
,, Johan Hakmann dito
Peter Hakmann dito
Ado Tinnos dito
Karli Hakmann dito
Ado Paabsoon dito
Jaan Hakmann dito
Lalli Peter Issak wanna mudu
,, Peeb Tinnos wastet dito
Sis om ni kui siin üllewannimmitedu
33 häält kostno wastest modu nink
4 häält kostno wanna modu sis
saap suremba modu ja häli perra
sündima: nink ne perremehhe kes seiie
olli ja koddo ärra lätsi peawa
suremba hulga otsussega rahhule ollema
nink neide ma kel weel jaggamada
sawa een tullewal päiwal kinnitedus
Wöölmündri Peter Mütt XXX
Peter Kangro XXX
Peter Martinsoon XXX
Pakohtomees A. Sick XXX
olli sisse wõetu sago Kolimaja
päle ärrä kullutedas nink
kui rahha ses Krono poolt
saap sisse nõwwetus sis
saap rahha hengi päält kokko
woetus ja ärrä mastas.
Wallawannb Petre Tulp
Woolmundri Jaan Mutt XXX
Abbi Jan Jaan Mäggi
Nõumees: Jaan Kelt
Jaan Erlemann.
Jaan Raudsepp
Peter Raudsepp.
Tema ei tee enne nimelt Peter Koiw kui
kaik Kwitungi labbi käetu
Peter Pettai
H Warrik XXX
N 35 Wanan Kasseritzan sel 28 September 1878
Koon olli Walla wanneb P. Tulp
Wöölmündri Peter Hakmann
,, Jaan Magi
Noumees Jaan Raudsepp
,, Peter Raudsep
Paal nimmitedu paiwal sai ollan
nimmitedu nõu peetus
Puu arw Kolimaja manno om see
aasta 18 Suld puid ärräsano 18 tullep
tawwa, Kohtomaja manno 20 Suld
Kostrile 6 Suld ülle kigge 44 Suld Rubli
Rendi masside päle arra jakka tullep
ega Rubl pale uts ruut jalg ja tallo pealt uts
jalg weel päle.
Parahha arv peetus minnewo aasta
woeti sisse wolga parahhaga 2053 Rbl 45 kop
Krono rahha  - - 300
Kolimaja eest 350 ,, -
Summa 2703  45
No 3.
Wanna Kasseritzan sel 15. Mail 1880
Kool olliwa Wallawannemba kolmest
kronu wallast nink ka noumihhe
Wana Kasseritzast Peter Kikkas Andri Sikk
Peep Mõttus J.Kelt
Peter Järw Peter Wahher
Haniast
T. Graf
J. Blumberg
P. Melak
P. Loos
Wastsest Kasseritzast J. Rautsep
J. Pedras
P. Klais
Walla wannemba selleti neile ette, et neil
ennamb lootust ei olle om erra mattust
kätte saada kreis kohtus ei luppa sedda
mitte kinnidasta.
Otsus:
Nõumeeste Seltsist sago 3 meest
wälja wallitus, et kes mattuse
perrast lätwa kihhelkonda nink
säält perra nõudwa Mattu kirja
perrast nink kontracte perrast
mes perrast neid mitte kreiskoh-
tulle ei olle saadetu nink säält
sis Tartune Kreis Kohtu manu
perra küssita mes süü ehk
asja perrast ei olle neil mitte
lubba hendale mattust toodas.-
tolle päle omma wälja wallite
Haniast, T. Graf, J. Trumm
Wanna nink
Wastse
Kasseritzast
A. Erlemann
J. Rautsep
egaüts saawa tolle käügi eest
kihhelkonnast kuni Tartu
Kreiskohtule 7 Rbl.-
Nõumehe Peter Kikkas XXX
,, Peep Mettus XXX
,, Peter Järw XXX
,, Mihkel Warik
Wana Kasarista
,, Andri Sik XXX
,, Peter Waher XXX
Nõumehe
Tanil Grahf XXX
,, Jakob Blumbrg XXX
,, Peter Melak XXX
Haajast
,, Peter Loos. XXX
Nõumehe Johan Raudsep XXX
,, Jakob Pedras XXX
,,Wastse Kasaritsast.
,, Peep Klais
Eenistja Walla Wanemb. A, Erlemann
No 4 Wanna Kasseritzan sel 5. Junil 1880
Kool olliwa wallawannemb: A. Erlemann
Andri Sikk
P. Mõttus
nelli mõtu hukka lännu mes tollega
tetta tullep.
Nõumeeste otsus: 4 mõõtu wilja sago
om muudu Kusta Sikkale
85  Cop. eest.-
Wallawamb, A. Erlemann
N17 Wannan Kasseritsan sel 26 Junil 1873
Koon olli Wallawannemb Ado Keldt
1, Nimmitedu päiwal kandse Koliwallitsusse
kässu päle Wallawannemb ette, et Kool-
meister Raudsep peab Patenti perralitse
palk sadda Rubla sama, sepäle om
sano nõus wõetus, üts kolm meest
nõmehhist ja wallamehhist wälja
wallita kes koliwallitsusse wai Wööl-
mündri Herra manno minna sedda
asja leplikkolt tallita ehk kas ei
woi ütte Koolmeistri alla sedda
koli anda sest et seen wallan üts koli
maja om, nink kas ei woi, et
Tolga ütsind sedda asja henda päle
wõtta, sest temma ei woi ütsinda koli
eest wastuta.
Wälja omma wallito: Andri Koiw perremees
,, Ado Erlemann kerikowöölmündri
,, Nõumees Peter Tinnos. -
2, Om sano ette kannetus koolmeistri
Tolga poolt kas saap se wald ka weel
wannale Rauge oppetaja Fried-
rich Hollmannile middagi hääst
mealest hääd teggema, ja tõiselt
kui temma Augusti kuul Tartolina
ärra lät, kas ei lä keagi hääst
meelest tema krami Tartolina
wema.-
Om sano nõus wõetus neide öösetse hulkjide
wai nõrtemeeste tütreka man käimisse
perrast et to pois kes ööse käip hulkin
saap 30 witsa löki, ja tö perremees kes omman
majan särätsit asjo om man ossasan
wai majan sallip massap wiis Rubla
waeste Ladiko hääs, ja se tüttrik
kes poisi omma magaus honete ööse
lassep lääp öös päiwas Koggokonna
wangi honete. -
Abbi Peter Tolk XXX
dito Jaan Isssak XXX
Nõumees Andri Mõttus XXX
Päkohtomees A Sick XXX
Abbi P. Kabbun XXX
dito A Raudsepp XXX
Wallawannemb Ado-Kelt
N 18 Wannan Kasseritsan sel 23 Julil 1873
Koggokonna wallitsus olli koon
Tämbatsel päiwal omma allnimmitedu
perremehhe, koon olno kes tahtwa omma
maad wastse modu perra tetta ja
kinnitawa sedda kolme ristiga omma
nimme otsan.-
Issako külla perremehhe
38 a Jaan Petersoon wastset mõdo XXX
- b Peter Ilwes dito XXX
39 Jaan Petersoon Issak dito XXX
40 Peter Issak dito XXX
Sikka küllä Jaan Mäggi wannamodu XXX
,, Kusta Sick wastsetmodu XXX
Andri Sick dito XXX
Jaan Kangro dito XXX
Augustil
N 22 Wannan Kasseritzan sel 5 Junil 1874
Wöölmündri P. Mütt
Abbi J. Issak
dito J. Tolk
Nõumees P. Tinnos
,, A. Mõttus
,, Peter Toots.
Peter Kangro
Magasi wõllg om täämbätsel päiwal
ümbre mõdetus nink olli tawwe-
lik.
Kubernamango wallitsusse kässu päle
d. d. 11 Märzil s. a om sano koggokonna
Noumeeste seltisle ette pantas Wamili
kirja kokko säädmisse ülle om kirjutaja
Kangro nõudminne olno egga ellawa
henge päält 5 cop. ja kümme wakka karo
aasta palgas
tajale lubbato nink sago se rahha
pärahhaga sisse woetus ja kui se
aasta pärahha arw suur tullep
sis sago kats aastat sisse woetus
Kullu wilja arw saije petus nida
petus 4 1/2 Grj Rükki 3 1/2 Grj Keswi 3 1/2 Grj Karo
Thaldri päält sisse woetus jaap
perra 147 Grj Ruk. 150 Grj Keswi._
Wimate om sano nõumeestele Wööl-
ette kannetus kas keagi saap
oppetaja Hahni krami perra saat-
ma, sis om sano arwatus selle
walla wallitsuse poolt 5 Rbl rahha.-
Woolmündri P. Mütt XXX
Abbi: J. Issak XXX
dito: P. Tolk XXX
Noumees: P. Tinnos XXX
P. Toots XXX
J. Jaakson XXX
J Hindrigson XXX
P. Kangro
Kirjotaja JohKangru
No 13 Wanna Kasseritsan sel 26 Februar 1873
Man olli Wallawannemb Ado Kelt
Noumees Peter Tinnos
Tämbätsel päiwal om sano nõumeeste
se 79 R 56 1/2 Cop ette pantus et
Magasi ramato perra om kodda-
polikide käest saija 6 Tsetwrti 39 karnits
Rükki kelle garnits massap 15 kop
säält tullep 63 Rbl 45 Cop om
weel pudus 16 Rbl 12 1/2 cop kamb
om weel oota et se ka tullep koddu
polikide käest sisse.-
2 om lubbato 1 Lamp koggo
Konna lawwa päle kohtomaja
ja toine rahwa saistus tarre
osta.
Petr Märtensoon XXX
Kirjotaja JohKangro
No 14 Wannan Kasseritsan sel 31 Märtsil 1873
Woolmündri Peter Tolk
Peeb Org
1 Nimmelt saije koggokonna kirjotaja Kangro
wahhel se lepping tettus et temma wõttap se
täwwelikko kirjotamisse henda päle ja
ja nimmelt ka Rulliramato walmistamisse
ja pannep ommalt poolt Kantselei kullu
selle eest saap temma palka kattesakümend
wiis Rubla se ammeti päle om temma
kolmes aastas kinnitidu kohtomaja walkustus
2 walla poolt se õigussega Protocolli No 102.1871 kist walla poolt
2 Koolmeistri Tolga palk om kindmas jäus
7 Thaldri ma manno weel 6 1/2 wakka Rukki ja
3 1/2 waka keswi nink 3 Rbl rahha._
3, Sis om Koolmeistri Raudsepa nõudminne mes
1870 aasta Patent kullutap 100 Rbl. ja nõumeeste
selts om lubbano 50 Rbl wimate om olno koolmeistri
nõudminne 75 Rbl. - 70 Rblani ja nõumeesteselts
ei olle mitte sukkuki ennamb kui üllewan-
nimmitedu lubbano, selle päle om
kolmeistri Raudsepp kostus temma ei woi
seitse kümme wiis rubla kinnitedu._
tulle wa se süggise aiksaste päle
sest se aasta ennamb middagi
ei olle sest se om wäga ilda
ei jowwa wald ennamb
Materiali manno witta.
Seperrast palleltas sedda ehhitamist
tullewa süggise allostamisse päle.
Abbi Jaan Mäggi XXX
dito. Peter Hackmann XXX
nõumees Jaan Kelt
,, Petri Kõiw
Andre Mõttus XXX
Peep Org XXX
N. 31 Wannan Kasseritzan sel 9 Marzil 1876
Koon olli wanna nink wastse
ameti mehhe Kassa arwo
käest andman.
Walla wannemb Ado Kelt
Abi Jaan Mütt
,, Jaan Issak
Jaan Mägi
Nõumees Peter Raudsep
,, Andre Mõttus
Johan Org
Täwwelisele nõumeeste seltsile sai se täwwelise
rahha rehknumi ette loetus koma nida
walja teggi:
1 Koggokonna Kassa Kapital 504,95 1/2 Cop
2, Renti tulli sisse 1427,50 ,,
3, pärahha tulli sisse 1302, - -
4, Krono rahha Kassan 300 - -
5, Koggokonna hoijo all - 85 - 30 -
6, Ado Paabson rahha 24 - 45 -
7, Rent Rendi protsent 5 - 86
Summa 3650 Rbl 6 1/2 Cop.
Rahha om
pärahha wälja mastu 843, 57 1/2 Cop
Renti walja mastu 954, 88
Rent Rendi paberid 300,
Rahha wõllan - 1422 - 7 -
Summa 3520,52 Cop
puhhasrahha 164 -,,-
Rahha Kassa sai wasta wõetus ent ennegi
ülli paljo wõllan wõllan, sago oksjoon petus
ja sisse nõuetus neide ülle kes massa
Rahha peab ollema:
1 Parahhaga tulli sisse 1567 Rbl 80 kop
2, Rentiga tullep 477 - 44 -
3, Koggokona hojo all 153 - 57 -
4, Koggokonna Kassan - 58 - 54 1/2 -
Summa 2257 Rbl 29 1/2 Cop
5, Krono rahha om 100 - -
6, Passi Kassa rahha 156 - 5 1/2
Summa 2509 R 34 Cop.
1, Parahha om wõllan wallan 1363 R 72 Cop
2, Parahha walja lanno - 331 R 80
3, Renti om wollan wallan 192  R 4 -
4, Renti om ärrä masto 312 44 -
5, Kohtomaja rahha wollan - 52 - 2 -
6, Krono rahha wõllan - -  75 - 62
7, Mai Kangro kain wollan 10 R.-
8, Puhhas rahha Kassan 173 - 70
Summa 2509 Rbl 34 kop.
II Magasi saisus om nüüd kae
Magasi Conto sel aastal.-
III Se pudusse rahha kae Protocolli N 13
d. d. 26 Feeb. kamb om 79 Rbl 561/2 Cop
nink et Koddopolitsede krono wollast
om 69 Rbl sisse tulno sis jääp weel
kümme Rub. 56 1/2 Cop. Komb peab wanna
wallawannemb Ado Erlemann Katsa
päiwa sissen Koggokonna Kassa ärrä
masma.-
IV Se wanna mustitse Krono wolla-
perrast om täämba kinnitedu
et mes ne 200 Rbl omma sano sisse
wõetus se sago ärrä mastus, sest
se wald ei jowwa se aasta selleperrast
ennamb massa, sest et tõu saak
se aasta wäikenne olli, Kohtomaja
ehhitus, ja se wastse Kronorahha
mas ka nimmitedu walda om
jowwotus tenno.-
V Koggokonna kirjotaja om 10 wakka
karo palgas nõudno, se ei olle
olli nink wimate lubbati.
VI Koggokonna kirjo ülle mes Sadiko omma
wallast wäljan olno Rijan Krono
ma nõudmisse perrast perra
küssi, ja ka Moisamotsa Zehhi perrast
milles me se ao ei olle sano. -
dito Jaan Isak XXX
Peter Märtinson
Peter Isak XXX
Jaan Jaakson XXX
Jaan Hindrigson XXX
Lenini nimelise kolhoosi naiskomisjoni
jaanuarikuu 1952.a.
Aruanne
1952.a. jaanuarikuu jooksul viidi Lenini
nim. kolhoosi naiskomisjoni poolt läbi
27.I. 52. a. naiskomisjoni koosolek. Ajavahemikus
13 - 29. jaan. 52. a. teostati nais komisjoni
liikmete poolt kontrolllüpsi kolhoosi veise-
farmides, samuti kontrolliti naiskomisjoni
liikmete poolt brigadiirides põllutöö riistade
remontimist ja üldist valmisolekut kevad-
külviks.
20. I. 52.a toimus loeng "V. I. Lenini elust ja
tegevusest" ja "Naised sotsialismi ülesehitajad."
Samas toimus ka naiskomisjoni täiendamine.
Aste k/nõukogu naiskomisjoni võrra.
Praegu abistab naiskomisjon kolhoosi juhatust
tootmisplaani koostamisel. Naiskomisjoni algatusel
õpib kolhoosi näiteering näidendit "Suured
huvid", samuti õpib ka rahvatantsu grupp.
Näidend ja rahvatantsud lavastatakse
aasta aruande kinnitamise päeval.
29. I. 52.
Naiskomisjoni esimees. /Kuum/
- 2 -
Lenini nim. kolhoosi
naiskomisjoni veebruarikuu 1952.a.
1952.a. veebruarikuu jooksul on läbi.
viidud kaks naiskomisjoni istungit,
millest võttis osa naiskomisjon
terves koosseiseis.
Istungil arutati läbi Nõukogude Armee
34. aastapäeva läbiviimine. Rahvusvahelise
naistepäeva läbi viimine. Kuulati
naiskomisjoni esimehe sm. Kuumi
aruannet ja kinnitati märtsikuu
tööplaan.
Organisatsioonilise töö all selgitati
naiskomisjoni liikmete Saatus'e ja
Rõõmu poolt laste arv, kes tulevad
laste sõimesse. Samuti uuendati
naiskomisioni liikmete poolt näitlikku
agitatsiooni kolhoosi klubis.
Nõukogude Armee 34. aastapäeval
lavastati näidend: "Julgeoleku valvel"
esitati rahvatantse ja deklamatsioone.
Poliitmassilise töö all viidi läbi aktus
Nõukogude Armee 34. aastapäeva tähistamiseks
ja 17. II. 52.a. toimus loeng: "Naised rahu
eest võitlejad".
2.II.52.
Naiskomisjoni esimees: A. Kuum
neide kohta Teile
ligemalt teatama.
Kõigeamustusega
Teie
Juh.Treiel.
- 10 -
"Oo, ei, need on roosilehekesed, mida puistanud
Aurora pulmavoodi linadele.“
„Oo ja, nii on ilus, tõepoolest!" ohkas Andžolina.
"Näe, persikutele on langenud lumi ja nad
imestavad: mis see nihuke? Nii külm ta, me soenda-
me selle oma punaste leekidega. Näe, kuidas üm-
ber sulab lumi ja kaob!“
"Signorina, läki tagasi koju, te võite end külme-
tada. Nüüd me ju nägime."
"Kuidas muutub kõik nii ruttu! Mäed muutuvad
üha mustemaks; mida allapoole, seda tumedamad
värvid, ent mäetipud valgendavad seda heleda-
malt, nagu lootused - mida päikesele lähemal,
seda heledamad."
"Mul on seda õudsem, mida kaugemal: läki!"
"Andžolina, vaat, kuis avanevad mägiväravad! Mäed,
mis seisatunud järve ümber, taanduvad, valgust hoo-
vab väravaist sisse! Kiindugem pilguga kaugemale, mis
on sääl väravais, mis väravate taga!"
,, Ah, kõik taandub ja taandub, silmad ei seleta
kaugu, kus sa tahad näha toda üht."
„Ma näen teda, tunnen tema südant enese
südame man, - persikud õitsevad, kõik orud õitsevad, minu
süda õitseb. Andžolina, mu armas!“
20 15
Eesti Rahva Museum
Oli paar minutit wabat
aega - võtsin "Postimehe."
Midagi hääd lootes
waatasin alla poole
musta joont paremal
nurgal - ja pidin pääd
wangutama läbi lugedes.
Sõdiwad niisuguse sõna
pärast! Mina ei ole
keele-keetja, aga kahju
on, kui "suured-mehed"
teda niisuguste sõnadega
"rikastawad." Jaunlemine"
peaks turule jaama, sest
Auustatud Postimehe toimetus
Teie lehes Laup. 2. jaan No 2. oli teatete
sees sõa meeste üle, et Räpina meest
Daniel Siilanarusk Saksamaal Wittenbergis
wangis on, ei ole mitte õige, ei ole mitte
Daniel Siilanarusk wait wanem, alam
ofitser Samuel Siilanaruksk wiibida Wittenb
wangi sattus ta Warrsawi all 28 sept.
auupaklikult
Räppinas Daniel Siilanarusk.
8 I 15.
111/162
13 APR.1917
Tegewas sõjawäes
27.III.17
Austatud "P" toimetus!
Eile, kui jooksukraawis oma
jaoskonnal wahti pidasin, kuul-
sin waenlase pool raksatust ja
warsti lendas tuttawa wihinaga
pomm meie poole. Paar sülda
minust eemal langes ta maha.
Ootamise wastu ei lõhkenud ta
mitte. Astun ta juure ja näen.
et ta taba külge ajalehepabe-
riwt on siutud. Kõidan paberi
lahti ja leian kõige wärske-
ma lehe eest, kõigest 24mast
l.n.p. Leht on Wene keeles kir-
Saadud: 22 SEP. 1915
Wastatud:
Kõrgesti austud
Postimehe toimetus!
Teie saatedud lehed oleme kätte
saanud ja südamest täname
Teid selle suure kingituse eest.
Kireltamata suurt rõemu olete teie
sellega meile teinud, leht käib
käest kätte meie eestlaste keskis
ja rõemustaw on lehe teadus kõigile
Weel kord tänan lehe eest.
Kõigi eestlaste nimel
Eest Rahva Museum
oli weel saksakarauuli augu juure
ja wisgasin need pommid saksa
garauuli augu ja seal augus oli
3 sakslasd ja need said surma, aga
teised saksa karauulid nägid mind
ära hakkasid mind lasgma ja
wirgasid 2 käsi-kranatid minu
peale aga läksid minus umbes
15 sammu eemale ei trehwanud
mulle ühtegi tükki külge
ja siis jõudsin suure waewaga
oma wäe juurde tagasi ja teine
päew hakas sakslane meile peale
tungima - see oli 12 juunil
hommigu gella 5 aal oli näha
et sakslane oma wäega kraawisd
wälja hakkas tulema ja siis
hakkasid meie kuuli pildujat
tööle ja hakkasime kõwat tuld
wasdu andma ja see tule andmine
kestis õhtuni ja õhtu läks sakslane
Sellest Postimehe jaoks umbes
1 rublaline kuulutus
"Postimehe"
Südamest palun all-
pool järgnewaid ridasi Teie
auwäärt lehe küljele ära
trükkimiseks lahkelt ruu-
mi lubada, waese sõja mehe
Tallinn teat. ja Päewalehes
ära trükkida, nendest
lehtedest palun igast üks
No. No. saata kus trükitu
Lehe, ühes saatmisega panen üks 1 rubla
Sõitsin,
4 kuu pärast uuesti waba-
tahtliselt esimeste Sõja-liini!-
Kiiewist haige majast 28/IX.
Saadud: OKT.1916
w. a.
Posti mehe tallitus
Palun teie auustatud lehes-
järgmiste ridadele ruumi
Terwitan kodusid, ja ka
sugulasi, tutawaid ja nimelt
eesti neidusid, ja palju tänu
neile kirjade eest
Eesti sõja mees
August Liiwak
Jõgewalt Herjan wallast
Kuramaa Schveitsis.
Matkamärkmeid läbi suvise Läti.
Meie, eestlased, tunneme võrdlemisi hästi nn.
Liivimaa Schveitsi, maastikuliselt ja ajalooliselt ilusa-
mat ja huvitavamat kohta Lätis, mis seotud Sigulda-
Turaida-Krimulda nimedega. Kuid vist vähesed on
kuulnud midagi lähemalt Kuramaa Schveitsist.
Isiklikult olen lugenud ja kuulnud sellest maa-
kohast palju ülistavat, sellep. olles oma matkajät-
kuga Kuramaal otsustan külastada ka seda maa-
nurka.
Kuramaa Schveitsiks kutsutakse Lääne-Kuramaa ilu-
sat mägimaastikku Kandava, Sabile ja Talsi ümb-
ruses. Eriti Kandava-Sabile kauni Abavajõe
oruga pakub suurepäraseid vaatepilte.
Kuramaa Schveitsi võib sattuda mööda Riia-Ventspili
raudteed. Ühel ilusal õhtupoolikul väljungi Kandava
jaamas rongist ja sõidan enamasti juutidest täiskii-
lutud bussil 6 km. eemal asuvasse Kandavasse.
See ajalooline linnake asub Abavajõe ürgoru paremal
sügavat
kaldal. Linna piirides leidub kaks põikorgu, mille
Ei saa tarvitada
G. N
J. Rainis
Kuld ratsu
Pööripäeva muinasjutt viies vaatuses
34 33
te hulgas saksa
lennumasina pääle
ka viis paukku -
masin lendas ära
On küll oodata,
et mõnigi verine la-
hing pea tuleb - sest
wene wägede juhata
jad ei taha taga-
nemisest kuuldagi,
Tahaks küll wäga
teada, mis kodumaal
tehtakse, jääb ta vist
sõja tallermaast kõr-
vale; ühtki teadet
ei ole aga mulle
wilu tuult. Naabruses olew kaupmees
hra K. saab aga "Postimehe" ilusti kätte
wistist ei kardeta tema mõju.
Et nüüd Lüganuse kaupmeest wahest
wastutusele wõiks wõtta - kuid seda palun
tegemata jätta, seda tähele pannes, et oma
kirjutuses olen ainult oma arwamist
awaldanud, wahest wõiks see teisiti olla.
Kül oleksin häämeelega niimõnigikord
mõnda sõnumi "Postimehesse" saatnud - ja
oleks nimelt kibedat piitsa nendele annud
sest seda on nad wäärt.- Näituseks üks lugu
Aasta 3 eest määras Püssi walla wolikogu 2ne
kooliõp. lisa palka à 80 rbl. aastas - sest nende
maad on liiga kehwad (50 rbl. rendi all)
Nüüd aasta eest wõeti 20 rbl. maha kumma-
gilt- ja tänawu wõeti kõik maha. Palga
saamine on 1 Januarist - 1 Januarini. Üks nendest
on tänawu aasta palgast kõigest 25 rbl. kätte
saanud, ja sedagi 5-6 korra järel käimi
sega ja sedagi wast sügisel. Teed käia oli
igakord 20 wersta, - edasi-tagasi....
2.- nägemine enne sõda.
Lõuna hommigusd Tõusis taewa
lautuses! pilw must ja kohutow
aga kitsas- ja wajus põhja õhtuse
et küll püüdsin ennasd warjule
hoida aga lage nurmede wäljad.
ei olnud kuhugi warjule minna.
Ja wihma ei tulnud mitte ühte tera!
3. nägemine 1. weeb. 1916. a.
kuld riiedes kesk ealine wene sõja wormi-
riided seljas,- nagu kintral näha prantsus
lõua habemega, 1 küünla jalg käes
kahe haruga- ja pandis küünlad tiguga
põlema ja wiimaks, 1, ainsa küünla aga
järgimööda küll süütas esite jalla otsas. 2 k.
ja 1 järele, aga need küünlad kõik.
ollid 3 weerand juba ära põlenud ainus
V.a. "Postimehe" toimetus!
Palun käesolewat kirjutist Teie lp.
ajalehes avaldada ja tasu alla arvata.
Raela sulane Katte, pärit Lohusust teenis
kirjeldatud juhtumiste ajal Maarla külas.
Kaunsi parun Kimmelthani ja köstri lood
jutustas end. Mustvee köster Buck.
Austusega Ervele Einits
Tartus, 19. V. 1928.
Tähe 14-1
ükskõikset nägu tehes.
"Eks ikka Linda olla ise kirja saatnud ja kutsunud, rääkis-
Jüri, - sellepärast siis ka kusta suures häämeeles toonud
Lindale kingituse..."
"Soo!" ümises Karla muiates
"See ei või õige olla, et ta kingitusi ostis," vaidles natule-
elutõsisem Jaan vastu.
"Mispärast siis õige ei ole?“ õiendas Jüri pahameelselt,
Käisin ise ühel õhtul Tõrvapalu Anu pool. Tüdrukud
seletasid, et nemad uksetaga kuulatanud, kui perimees pere-
naisele rääkinud, mis kingituseks ostetud ja kuidas neid Kuusikul
vastu võetud. Kosjaisaks olnud ju Kustal oma peremees."
"Või nii, siis oli ikka tõsi taga." ütles Karla vahele.
"Noh, jätkas Teiba Jüri keset tuba harali jalgu seiswa
jäädes, - sõitnud ikka selles mõttes sinna küll. Permees
tulnud õuele vastu ja kui teada saanud, et asjad sedasi,
Suured jõud kogutakse kokku, kes lähema-
tel päewadel lõõma saawad. Iga päew
weerewad mitmewerstapikused wõitlejate
salgad wõitlusenurmele. Paljud asja-
tundjad julgewad isegi pajatada, et need
wõitlused sõjalõpu õige ligidale toowad.
Juba küsitakse üksteiselt: "Millal
lõpeb sõda?"
Loodame, et kõik hästi läheb ja
rahwas rahulikult jälle oma harilikusse,
igapäewasse töösse wõiwad hanguda ja
neid haawu parandada, mis sõda löönud.
Juhan Hurt.
Adress:
Saadud: 20 OKT.1916
tatud:
Austatud "Postimehe"
toimetus!
Palume alamal nime-
tud eesti sõjameeste
terwitused oma
weergudele mahutada:
Ernst Läll
Andres Rant
Aleksander Wolberg
Mihail Miilast.
Põhja Kred.-Ühisuse juhatus oli nõus meie ühisustele
korterit muretsema, sel puhul, kui põgenemine tuleb;
nimelt wõtaksiwad nemad sealsamas kõrwal
olewad ruumid 6-7 tuba siis ära, ühisused peak-
siwad aga ka selle eest üüri maksma. Nende ruu-
mide peale on neil Põhja kred. Ühisuse eestseisusel kuni
1 Septembrini, eesõigus. Selleks ajaks peaksiwad
ühisused selgusele jõudma kas nad tahawad sinna
korterit saada ja kas nad nõus on selle eest
maksma. Herra K. Baars rääkis, et tulewal
Laenu- ja Hoiu
laupäewal Tartus ühisuste asemikkude koosolek
ärapeetawat, kredidi muretsemise asjus, siis ehk
wõtaksite waewaks seda asja koosolejatele ette panna.
Meie ei ole koosoleku kutset saanud. 1. Septembriks
tahab Põhja-Kredit-Ühisus kindlat otsust saada
ühisuste poolt. Kredidi muretsemise asjus
põgenemise puhul, käisime Dr. Raamoti juu-
res, kuid ei saanud temaga mitte kokku.
Ma kirjutasin temale kirja ja jätsin korterisse
maha. Nimelt palusin ma ülemuste pool
selleks aegsaste sammusid hakata tegema,
et neile selgeks saaks, et niisugust laenu hädas-
te tarwis on, et nad sel korral mitte nii wäga
wormisid taga ei ajaks, waid nende nõukogu
mahakirjutustega lepiks, mida iga ühisuse nõu-
kogu juba nüüd kohe mahakirjutama peaks.
Meie nõukogu andis juhatusele woli kuni 200 000 rbl.
laenu teha, kas kroonu käest ehk erapankadelt, wii-
mastelt pandiks pantawate obligatsioonide wastu.
Auupaklikult H. Leesment.
Kaitsekraavides on soldatidel igav.
Ja kui palav päike kuklatagust kõrve-
tab, siis pole ka sugugi lõbus päevi kaevi-
kutes mööda. Kuna Galitsias vaenlane
meeletult pääle tormab, siis on ta Dubissa
juures end täielikult kaitsmise seisukorda
seadnud. Nõnda juba teist nädalat.
Kel võimalik, see otsib karastust
Dubissa ja Neemani jões, mille vesi
väga soe ja mõnus
Suveõhtud on aga üsna meelepärased.
Kostab siit kui säält sõjameeste maru-vägev
laul – muidugi lasevad laulu need, kes
reservides puhkusel, tulejoone selja taga.
Ja kui õhtu-hämarus maad katab, hakka-
vad siin ja sääl üksikud püssi paugud
kõrvu kostma, mis valjemaks, valjemaks
läheb...
Ühes minuga lahkuwad 1 tagawara polgust
ja sõjawäljale sõites, ja jätawad kõiki omakseid
sugulaisi ja sõpru jumalaga.
Jaan Keis. Tartu maakonnast.
Hans Peedu Walga maakonnast.
Friedrich Maio Wiljandi maak.
Kõige austusega K. Petjar.
peaseld tühjas kõikesd elawusesd mailma
ajalugu ei tunne teisd sarnasd talwe
aga talwele järknes ilus kewad kes sellesd
talwesd üle jäid need wõtsid õisates kewa-
tid wastu neile naeratas wastu päikene
omas sojuses ja ilus ja elu wõttis jõutu
iga sekuntiga Armas Eesti rahwas teil on
kätte jõutnu paljutele ammuikatsetud kewad
see lasuw loomate järk on katund wabatuse
päike on meile tõusnu ta kerkib järjesd ika
kõrkemale teile peaks ta juba kullald selkesd
paistma teie peaksite wabatusele wiimase
jõu ohwertama igatpidi peakside aittama
uut korda kintlustata see oleks teiepoold
wabale wenemaale ja tema wabatele
kodanikutele suureks toeks ärge hoitke
entid noore isama ja tema wabatuse eest
hoolitssemisesd entid emale ohwertage
kõik abinõud millesd teie rikad olete
see kiirustab meie sõjameeste sammuse
ja wõime ruttem üle waenu wälja
jõuda wabatuse wõidu piirini
Karl Jõgi, rannast
Kustaw Koppel Elistwerest
Jaan Kiiwit, Ilmjärwest
Karl Saarmann, Sangastest
Meie aadress
Palume teid südamest
K. A. Postemehe tallitus meie
soowi täida kui teil see
wõimalik on
Teid suure auustusega
K. Saarmann
23. aprillil
5 MAI 1916
Austadut Postimehe
talitus
Eesti Rahwa Muuseum
laulu salmikese jaoks omas
lehes ruumi lubada.
Aupaklikult: W. Kütt: Laitsnast
Kewade Kaitsekraawist
Oh kewadene päikene
Sa oled jõudnud jälle,
Kõik lillesid aad tärkama
Maad hakkad soojendama.
Oh kewade sa rõõmu aeg
Kuis ilus olid sa mull siis;
Kui olin ma sääl kodu maal
Ja kõndisin sääl nurme raal.
Sääl rõõmustas mind hommikul
Käokese - kukumine,
Ja õhtu hilja lepikus
on kallid, ja pole saada.
Aga endi sõidu tallid on
täis kõigeparemaid hobuseid,
kas ka see on hädaste
tarwilene praegusel ajal?
Nõnda siis on lood.
ja ühel tõsisel rahwa hääle
kandjal oleks tarwiline ka
kõiki kohalisi olusi täieste
tunda, ja teateid koguda
isikute läbi, kes olukorda kõigiti
tunnewad - nõnda kui "Kõrbe Lõwi"
salm lausub: Kes tahab iial rahwast
juhatada" j.n.e.
Terwitades
Wao mõisas.
lugeja. N. 14.963.
siis teadustame jälle. Seniks Õnne.
Keiserliku Kõrguse Trooni pärija
Ihu gaarde polgust 16 roodus.
Taga wara wäelised Karl. Mättik
Wiljandi maalt Kõpust
August Lattik
W. Tennasilma
Märt Mill
U. Wõidu
wab. tahtlik Konstantin Mossow.
Wiljandist
Kogusid nii arglikult kakeluskohale. Ühel oli
julgust surnuid lugeda - neid sai kuus. Teine
andis nõu tapetuid kõrvale toimetada
Tükikese maad laadalistest eemal metsas oli
tulease, kus veel hiljuti olid maamehed laagris
olnud. Sinna siis veetigi korjused. Laoti nad üks-
teise otsa ja jäeti kurja ilma pureda.
Ja laadal läks tants jälle lahti. Keegi
joobunu laadalõbust eksis ja sattus korjustele. Vaatles,
pidas aru, kuni haaras Potrjonkovil jalast ja
ta laadale tagasi vedas. Kogus vanamehe juure