Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
vetoõigust ükski meie Ps. Antud korral on see väide seda kummalisem, et see
ainus valitsuse liige, kes mõeldavalt võis olla H. Rebase nimetamise vastu, ei
olnud veel käesoleva aasta kevadel andnud Ps-ga nõuetavat tõotust, et ta
täidab Ps-t ja seadusi. Käesoleva ridade kirjutajal ei ole teada, kas vastav tõotus
on praegugi antud. Et valitsusliikme volitused algavad Ps. otsesel määramisel
siinmainitud tõotuse andmisega, siis oleks VP kohustetäitja, kui ta ise austab Ps
eeskirju, pidanud hoidma selle "valitsuse liikme" valitsuse asjadest senikaua
eemal kuni tema oma tõotuse annab. Koguni võõrastav on, kui selle" valit-
suse liikme" seisukoht esitatakse kaaluvama motiivina selle kohta, miks oli
vajalik anda siinmainitud 24. juuni käskkiri. On raske uskuda, et siin
on tegemist Ps-e eksliku väärtõlgendamisega.
Presidendi ülesannete täitmise kohustus kellelegi, siis peab ta neid ülesandeid täitma,
kuni ta sellest vabaneb. Põhiseadusega seatud korras. Ei soovi ta vastavaid ülesandeid
täita, peab ta taganema ja vastava ametikoha täitmise vabastama ka vormiliselt.
Teisest küljest peab aga rõhutama, et vaatamata erakordsele osale, mis teiste kõr-
gemate riigiorganite seas on antud täita Vabariigi Presidendile, peab viimane, et te-
ma aktidel oleks seaduslikku jõudu toimima Põhiseadusega seatud raamides.
Jättes kõrvale poliitilised ja meie praegusest olukorrast võimalikult tingitud
kaalutlused peab teie lehes 14. sep. avaldatud minister A. Rei poolt Vabariigi Pre-
sidendi ülesandel (-eis) antud 24. juuni käskkirja eelöeldud seisukohalt hinnates kons-
tateerima, et see käskkiri ei ole kooskõlastatud Põhiseadusega. Selle andmisel on
nii vormiliselt kui ka sisuliselt ignoreeritud kehtivat Põhiseadust. Kõige pealt peab
eriti allakriipsutama käskkirja andja seda omapärast aga ka aluseta seisukohta, milles
ta deklareerib, et ta kavatseb temale langenud Vabariigi Presidendi ülesandeid täita
või mitte täita oma heaksarvamise järgi, s.o. kord ta täidab neid, kord mitte. On vaielda-
matult õige, et minister A. Rei saab Vabariigi Presidendi ülesandeid õiguslikult täita ai-
nult sellel eeldusel, et J. Uluotsa poolt 18. septembril 1944 ametisse nimetatud peami-
nistri kohustetäitja on Põhiseaduse § 46 mõttes takistatud Vabariigi Presidendi ülesannete
täitmises. Senikaua kuni on põhjust arvata, et see eeldus puudub, oleks igasugused minister
A. Rei poolt Vabariigi Presidendi ülesandeis antud aktid omavolilised, s.o. need oleks ilma
õigusliku aluseta ja oleks seega iseendast kehtetud. On vastav eeldus mõistusepäraselt
siiski olemas ja on minister A. Rei kord juba selle alusel asunud Vabariigi Presidendi üles-
andeisse, siis jääb ta sellesse positsiooni, kuni ta sealt vabaneb Põhiseadusega seatud
korras. Peaks kõnesolev eeldus osutuma hiljem siiski eksituseks, mis teoreetiliselt on või-
malik, siis tühistuvad vähemalt vormiliselt ka kõik need aktid, mida minister A. Rei on
andnud Vabariigi Presidendi ülesandeis. Igasugune pidepunkt puudub aga Põhisea-
duse järgi sellel seisukohal, nagu oleks kellelgi võimalik suvaliselt esineda täna näit.
Vabariigi Presidendina, homme Vabariigi Valitsuse juhina jne. Meie Põhiseadusega omaks
võetud süsteemi kohaselt on õiguslikult absoluutselt võimata koondada Vabariigi Presi-
dendi ja Valitsuse liikme ülesandeid ühe isiku kätte. Valitsuse liikmed on poliitiliselt
vastutavad Riigikogu ees, kuna Vabariigi President seesugust vastutust ei kanna. Edasi
määrab Ps § 42 sõnaselgalt et Vabariigi Presidendi otsused ja muud aktid on, arvatud
välja vähesed erandid, kehtivad vaid siis, kui need kannavad Vabariigi Presidendi allkirja
kõrval ka Peaministri ja asjaomase ministri allkirja. Peaks olema vaieldamatu, et
sama isik ei saa seepärast üheaegselt täita riigipea ja valitsusliikme ülesandeid.
Põhiseadus annab ametikoha kaitse ainult Vabariigi Presidendile mitte aga tema
ülesandeisse, mitte aga neid ülesandeid ajutiselt täitev Peaminister, Peaministri ase-
täitja või Valitsuse vanem liige. See seisukoht on peale muu vormiliselt fikseeritud
üksmeelselt mitme siinse juristi ühisel nõupidamisel, milline nõupidamine toi-
mus Põhiseaduse tõlgendamiseks kohtuministri algatusel ja osavõtmisel. On aluseta
väita nagu võidaks VP ülesannete täitmisega kahjustada valitsuse mõne liikme
õiguslikku seisundit.
Kõnesolev käskkiri on silmatorkav aga ka oma sisult ja motivatsioonilt.
Ps järgi on VP õigustatud vabastama ametist valitsuse liikmeid, kusjuures valitsuse juhi ametist
vabastamisega on Ps § 50 määramisel automaatselt ametist vabastatud ka kogu VV. Antud
korral ei kasuta VP kohustetäitja siiski mitte seda õigust vaid ta "tühistab" oma nelja ja poole aasta
eest antud käskkirja, millega ta määras ametisse uue ministri ja pani temale peale muu
peaministri, s.o. valitsuse juhi kohused. 24. juuni käskkirja sõnastusest ja motivatsioonist peab
järeldama, et antud korral ei ole tahetud vabastada ametist kogu valitsust vaid ainult
valitsuse juhti, täpsemini öeldes on tahetud teha olematuks 1945 a. 15. jaanuari käskkiri ja ühes
seega peaministri kohusetäitja ametisse nimetamine.
8 I (-31
Stokholmis 29. oktoobril 1973.
Tänan Sind Tõnis Kindile saadetud
kirja ärakirja eest, kuigi sain selle
täna ka Kintilt endalt,
Kint on - nähtavasti oma mõningate
isiklike sõprade mõjul - oma laenufondi
kavas nii kinni, et esitas mulle täna
tema poolt koostatud VV otsuse (ette-
paneku) kavandi ja soovib, et VV
koosolek selle vastu võtaks, VV oma
viimasel koosolekul asus üksmeelselt
laenufondi suhtes eitavale seisukohale,
ja pooldas toetusfondi. Kint aga
ajab kangekaelselt oma joont edasi.
Sellepärast palun nüüd veelkord
koostatud
Sind selle Kinti poolt kavandi
kohta oma arvamus kirja panna
ja mulle saata.
Kõigi hääde tervitustega
Joonisel märgitud vabad lõõrid on alumiste
korruste vajaduste katteks
Lõõrid tulevad korstnasse viia nõnda et see
ei riku ruumide ilu. Kui vaja, siis tuleb viia lõõr
korstnasse ka läbi mõne teise ruumi, kuid sel korral
tuleb lõõri varjata ja viia see korstnasse kas mõne
vaheruumi kaudu või läbi seinakapi (vt. lk. 22 +)
Kui kõike lõõrisid ei saa või pole sobiv viia
otse korstnasse, siis võib kasutada siseruumides kergeid
siselõõrisid. Siseloorid viiakse korstnasse sel korral
pööningu ruumis, milleks korstent vajaduse korral
vastavalt laiendatakse (vt. alamal). Katusele ulatavad
kõik need lõõrid ikkagi korstna kaudu.
Korstna laiendamine
Tasakaalu säilitamiseks
tuleb vajaduse korral laiendada
kahte poolt.
ESTNISKA KOMMITTÉN
DROTTNINGGATAN 85 - STOCKHOLM C.
Stokholmis 7. novembril 1974.
Armas Artur!
Leppisin kokku prl. Adelaida
Lembergiga, et tema koostab ja
saadab vastuse-õienduse Abo
Underrättelser'ile, kuna tema
on vilunud selliste asjade tegija.
Laenufond on magama läinud.
Kint ütles, et kuna Puurand on
keeldunud oma peale võtmast
Toetusfondi organiseerimist (Puurand
on ju õieti tolle Laenufondi
idee isa! ), siis tema (Kint) on
nõus küll Toetusfondi Sinu kavale
alla kirjutama, kuid rohkem
ta midagi ei tee. See jääks
siis majandusministri Hormi hoolde
Harmiga rääkides oleme Kinti
nõusolekul selle asja ja järgmise
Kui on kasutatud kaht
lihttala ühe ühise tala
asemele, siis näit. ühe samba
vajumise korral võib küll
silla väline kuju muutuda,
kuid sellele iludusveale vaata-
mata on sild edasi kasutatav.
Ühe tala puhul, mis toetub mit-
mele toele, võib ühe toe vajumine
tugevalt muuta senist momentide välja.
Võib tekkida eriline momentide väli,
mis on seevõrra erinev algväljast, et
see võib ohustada kogu ehitist.
Mitut ava ületava tala puhul tuleb peale
staatika elementide võtta arvesse ka tala enda
sisemisi omadusi, mis sõltuvad tala põiklõike suu-
rusest ja põiklõike kujust, tala materjalist ja ka
muudest tingimustest, s.o.
tuleb arvesse võtta peale
statika ka tala elastseid omadusi.
Niisuguste süsteemide, kus tuleb arvestada
ka tala elastseid omadusi, arvestus toimub elastsuse
teooria põhjal ja neid süsteeme nimetatakse
staatiliselt määramata süsteemideks
(eelmisele vastased on)
Lihttala, s.o. tala, mis toetub kahele
toele, arvestus toimub staatiliselt määratava süsteemi
kaudu.
poolt on pealegi täiesti igasuguse aluseta. Teame, et mingit
võimehaaramist kohalike poolt pole Eestis toimunud. Selle haara-
mise teostas kohalik NSVL saatkond punaarmeega pannes
sealjuures teatavaid ülesandeid ka kohapealseile isikuile, kes
end nende käsutusse olid andnud. Teame ka et kõik
need otsused, mis langetati nüüd ametisse seatud funktsio-
nääride poolt dikteeriti eranditult NSVL saatkonna ja sinna
Moskvast läkitatud isikute poolt.
Ei sisult ega ka väliselt ei toimunud Eestis 1940.a.
juunis mingit võimuhaaramist Eesti kommunistide poolt. Viima-
kunagi
seil pole olnud täita mingit iseseisvat või otsustaja osa. Kõik
on määranud Moskva, kes korraldas Eesti okupeerimise.
Kirjutasin sellest paar päeva tagasi E. Laidile. Ei
tea kas ta märkab selle eksituse tõsidust. Võimalik, et oled
seda kohta juba lugenud. Kirjutan sellest siiski ka
Sulle, et saaksid Laidi tähelepanu ka omalt poolt
sellele juhtida. Kahju, et seesugune libastumine-
eksitus on sattunud just seesugusesse propaganda välja-
andesse.
Mida mõtleb küll noor eestlane, kellel endal puuduvad
mälestused sellest perioodist kui ta loeb, et Eesti tolleaegse riigi-
korra kukutas salk põrandaaluseid kommuniste? Oli see kord
siis nõnda varisev?
Usun, et jagad minu seisukohta, et see osa tuleb redi-
geerida nõnda, et igale oleks selge, et toimus Eesti riigi okupeeri-
mine NSVL poolt mitte aga mingisugune sisepöörel.
Paremate soovidega
Sinu ArturMägi
Mina lähen tuleva nädala algul
puhkusele, sellepärast oleksin väga tänulik,
kui ka vastuse saadaksid mu kodusel
aadressil: Gimmerstavägen 20-II,
12536 Älvsjö. - Mul on abikaasa linnas
ja ta saadab mulle kirja edasi
Saadaksin siis selle omakorda Tõnisele
Vabanda väga, et Sind suvisel ajal
tülitan, kuid peame olema valvel, et
VV ja kontinuiteedi baasi meie ise
ära ei õõnestaks. Pealegi ei usu meie,
et see aktsioon meile midagi erilist
ka majanduslikult annaks, sest inimeste
rumalusel on siiski piirid.
Joonise kirjad.
Kirja suuruseks on 2,3,5 ja 7 mm. Kirja suurus
sõltub joonise suurusest ja joonise sisust; üldnimetuseks
kasutatakse suuremat kirja kui alanimetusel jne.
Üldnimetused on vastavalt 5 ja 7 mm., kusjuu-
res tavaliselt kasutatakse suuri tähti; nimetused nagu
plaan, keldrikord jne kasutatakse 3 mm.-lisi ja üksikute
ruumide nimetuseks 2-mm-lisi tähtesid ja nimelt väiksed
tähed kuid suure eestähega.
Kiri on tavaliselt 70°-lise nurga all. Paremaks
õnnestumiseks võib kergelt tõmmata vastavad kallakjooned, mis aga
jooniselt tulevad hiljem kustutada.
Stokholmis 23. juulil 1973
Tõnis Kint on saanud Austraaliast
hr. Puurandi j.t. poolt inspiratsiooni, et tuleks
välja lasta Eesti Vabariigi laenupaberid, mida
tagaksid N.Liidult saadaolevad kahjutasud.
Arvestades Tõnise aktiivsust tahab ta kohe
seda kava teostada. Kõik Rootsis olevad
valitsusliikmed on sellele vastu poliitilistel
põhjustel. Nüüd pöördun Sinu poole palvega,
et Sa annaksid selle küsimuse kohta juriidilise
analüüsi. Minu arusaamise järgi on sedalaadi
dekreedi andmine Ps (§§ 99 ja 107 j.t.) vastane
Siis veel, ma ei ole varem kuulnud, et ühe
riigi laenupaberid võiksid olla müügil vaba-
turul teises riigis ilma vastava loata. Ja
veel edasi, kui riigi laenupaberid on välja
antud valitsuse poolt, mida teine riik
ei tunnusta, kas siis selliste laenupaberite
väljaandjad ja müüjad ei või minna
selles teises riigis kriminaalkohtu alla, eriti
kui laenupaberite tagatis on nii illusoorne,
vähemalt teise riigi arvates
Palun Sinu kui õiguskantsleri arvamust
siis: 1. Kas dekreedi korras võib E.V. laenu-
pabereid välja lasta?
2. Kas võib ühe riigi laenupabereid
müüa teises riigis ilma selle teise riigi
loata?
3. Kas selliste laenupaberite välja-
laskmine ja müümine praeguses olukorras
teises riigis ei või olla kriminaalselt
karistatav?
EESTI NOORTETÖÖ
ESTNISKA KOMMITTÉNS UNGDOMSVERKSAMHET
WALLINGATAN 34" 111 24 STOCKHOLM
TEL. 10 68 07
Stokholmis 18. augustil 1978.
Tülitan Sind jälle ühe juriidilise
probleemiga, mis juba kaua aega
kummitab ja mille kohta minule on
konkreetseid küsimusi esitatud ja
minu teada on see küsimus üsna hiljuti
ka Kintile esitatud.
Nagu Sa tead, ütleb Ps § 40, et
Vabariigi President valitakse ametisse
kuueks aastaks. Ja küsimus on nüüd
see, kas võib Peaminister Vabariigi Presi-
dendi ülesandeis püsida oma kohal
kauem kui kuus aastat? (Kas
ta võib püsida kuni surmani nagu
kuningas, on küsitud?)
Mis on Sinu seisukoht selles
küsimuses?
Uppsalas 18. 7. 57.
Armas sõber!
Paar nädalat tagasi pöördus minu poole telefoni
teel ERF esimees E. Laid seoses vaidlustega, mis tekkinud
ERF väljaande "Eestlased välismaal" puhul. Hr. Laid küsis
minu arvamist lk. 34 III lõike redaktsiooni osas. Polnud
siis lugenud seda väljaannet.
Nüüd lugedes seda näen, et sama 34 lk. II lõikes on
läbi läinud viga, mis teeb selle väljaande levitamise senises
redaktsioonis võimatuks. Seal kirjutatakse, et "21. juunil
1940.a... leidis aset võimuhaaramine põrandaaluste kommunis-
tide salga poolt vene punaarmee aktiivsel toetusel." See
tähendab ju ei midagi muud kui et 21. juunil toimis
meil sisemine riigipööre ja et meie senine riigikord
kukkutati meie oma kommunistide poolt kuigi puna-
armee toetusel.
Senini oleme kinnitanud kõikjal, et Eesti oku-
peeriti NSVL poolt ja et see okupeerimine algas 17. juu-
nil. Nüüd ütleme, et toimus võimuhaaramine meie oma
põrandaaluste salga poolt. Jääb see väide püsima, siis
asetub Eesti okupeerimise küsimus täiesti teistsugusesse valgu-
sesse kui oleme seda senini rõhutanud. Võib ka arvata, et
seda eksimist väljenduses ei jäta kasutamata sealsed või-
mukandjad ja Moskva.
See jutt võimuharaamisest kohalike kommunistide
Dängnäs, 6. nov.
Eesti Komitee
Austavalt teatan, et abistamispalvele,
mis esitatud k.a. septembri lõpus, ja
milles äratoodud kaasmaalase Lembit
Parem'asse puutuvad teated, ei ole
tulnud mingit vastust.
H. Matti.
Aadress: Dängnäs; Marma
Kui teie selles asjas tahate mingit selgitust
ettevõtta, siis E. Kommitee tegevuse kohta, siis on see
väga teretulnud algatus millele soovin igati edu, kuna
liiguvad igasugused kahtlased kuuldused E. Kommitee poolt
vastuvõetud Välismaa eestlaste poolt saadetud annetuste
kohta, millistest avalikult pole midagi kuulda, et mõni
abivajaja oleks neist toetussummadest ja esemeist ka osa
Maria Ani
Peeter Pärnamets
Huseby Bruk
Vislanda.
Palun küsida mis
põhjusel on meie abi saami-
se palve rahuldamata jää-
tud oleme äärmiselt viletsas
seisukorras, ise olen 59 a.
vana ja Eesti arsti tõendu-
sega 50% tööjõudu kaota-
nud ja naine kes on juba
61 a. vana on oma tööjõu
kaotanud vanaduse tõttu
ja poeg Arnold kes on 18a
vana ning õnnetuse läbi
oma mõlemi käe sõrmede
vigastusega ja Eesti arsti
du kaotanud ja tütre poeg
Köping 7.11.45.
Olen pöördunud Eesti komitee poole abi saamiseks
midagi 2-3 kuud tagasi, saates sinna vastava avalduse
ühes vajaliku planketiga. Seni pole mina saanud säält
mitte mingisugust vastust millest ise järeldan, et minu
palvet pole rahuldatud.
Olen majanduslikult tõesti raskes seisukorras.
Lapse sündides tekkisid väljaminekud mis võtab kõik raha
natukese, mida on võimalik söögi kõrvalt kokku hoida.
Nüüd on abikaasa juba pikemat aega haige, kuid seda raha
pole kusagilt kokkuhoiu teel võimalik saada, et arsti juurde
minna ja rohtusi osta, rääkimata selle kõrval väiksemast
hädast, nagu raseduse ajal purunenud hammaste ravi.
Pole ka mujalt kusagilt abi saanud.
J. Jaagus.
Borgmästaregatan 25 B
tuste pärast, asudes siin kaugel merede taga. Sellega ongi seleta-
taw ainukene abilootus Teilt. -
Kuna mina 1925dast aastast peale, seega juba 20 aastat, õlikiwide alal
teaduslikult kui ka tööstuslikus praktikas töötanud olen ja kuna
õlikiwide osatähtsus maailma kütteainete küsimuses lähemas
tulewikus suuresti peaks tõusma, tohiks loota, et minu tööle-
rakendamisest õlikiwide ja nende saaduste uurimise alal Ameeri-
kas, kus õlikiwi hiigla hulkades leidub, huwitatud wõidaks olla.
Õlikiwide ja nende saaduste uurimise praeguste keskuste kohta seal
puuduwad minul, kahjuks, andmed. Arwatawasti wõiks siin kõne alla
tulla ka Carnegie Instituut.Omal ajal tegeleti õlikiwi küsimustega Columbia
ülikoolis ( Prof. Ralph H. McKee, kes omal ajal mind ja prof. P. Kogermani
Tartu ülikoolis külastas) ja Colorado School of Mines'is.
Minu poolt täidetud wiisumi küsimuslehest näete, et soowiksin
sõita Ameerikasse koos oma naesega ja wäikese tütrega.
Ma ei tea aga, milline oleks sealne elatis-miinimum. Selle
pärast ei teadnud ma prof. Coleman i küsimuslehes awal-
dada soowi palga suuruse suhtes. Töökoha geograafilise
külja suhtes ei ole minul erisoowi. Siiski eelistaksin
mõnda wäiksemat linna eestlasele enam - wähem
wastuwõetava kliimaga raioonis.
Ei ole wist waja rõhutada, et Eesti teadlased-põgenikud olek-
sid südamest tänulikud Teile, kui leiaksite wõimaluse
oma poolt nende abiks kõik rattad käima panna.
Teid kõige eest ette tänades,
Teie Jaan Kopwillem
Teid südamest tänades ja
Teile ning Teie perele kõike head
Soovides
A. Aavik.
Austavate tervitustega
Joh. Aavik
on selge tõde, (kes seda ei usu võib ise proovida.) Ja et ei olnud
olukorras enam miskid väljavaadet tekkisid isegi väga raskeid
mõtteid mida pole soovitav siin kirjeltada, sest juba kevadel
oli muret ja raskust lapsed külmetasid ja haigestusid raskesti.
Aga suvel toodi kirjeldus Eesti teatajas et on tulnud Ameerikast
abistamise summad Eesti Kommiteesse mis tulevad jägamisele
puudust kannatajaile. Alguses oli küll kahtlust selleks soovi
avaldada sest olime juba laagris olles väga kogenud et meie
haridlased ja juhtivad tegelased eesotsas ei arvestanudgi meie
kehvikutega kui kaasmaalastega, ja mis selgus ka kirjeltuses
et paluti puudust kannatajate soovitajaiks laagi vanemaid,
ja seltskonna tegelasi ja kooliõpetaiaid, kuna aga on iga ühel
selge et abivaiavaid ei tule otsida laagritest, sest alam klass
suurde laste perekondadega on paisatud laiali möödamaanur-
ki, ja kuigi oleks ka seal mõne siiski on seal äraelamine vaba.
Sest oleme saanud mitmetelt tuttavatelt kirju, laagreist ja
vanadekodudest kus on kirjeldud et elu on väga mugav
ja võimalus ära elamiseks, kõik on vaba ja veel väike üüvitus
raha mille eest võib mõnda vaialikku osta, nii paistis siis kätte
minu kogenud pilgule et tahetakse juhtida seda kallist südam
armastusest annetatud ohvrid mis on mõõldud puuduses kanna-
taiaile, veel mugava elule heaks oluks. Aga et siiski miski muud
väljavaadet ei leidnud mõtlesin siiski et kirjutan väikese palve
ja teadsid ja nägid meie olukorda selgesti, ja kellest lootsin rohkem
tõe ja õigustunnet. Ja ühes endaga esitasin ka meie kaastöölise
Voldemar Länts,i perekonda kes ka on sama raskes seisukorras
99p
Ja praegu tõuseb järjest kuritegevuse % siin Rootsis. Ning see toimub
vaid selle pärast, et paljud eelistavad istuda siin vanglas, kui minna tagasi.
Eesti noorsugu tahab vaid liitlaste juurde. Ning mõned on alustand retke
üle Atlandi süstaga, nagu näete teevad nad kõik mis vägegi mõeldav,
et jõuda vaid liitlaste juurde. Tähendagu see retk kas või 99% surma-
minekut, kuid Eestlane ei küsi sest, ta ütleb, parem upun meres kui suren
Siberis.
Ning on väga loomulik, et rootslas tööliskond ja arstid suhtuvad ei
sõbralikult meisse. Ning see meie vastane meele olu äratab ka meis viha, see
on ju päeva selge. Meil on mõrvatud kogu perekonnad, vanemad, - hävitatud
kodu, röövitud isamaa. Kogu meie rahvas karjub südant lõhestavaid appi-
karjeid liitlastelle. Meie rahvas ja maa vaevleb mürk pimedas viletsuses.
On rõõmsad Taanlased, on rõõmsad Norralased, - sest nad said tagasi kodu, - isa-
maa ning mees-naise, isa-poja.
Jah, meie Eestlaste lipp lehvib, kuid Eesti lipul on ümber leinaloor, must,
murede ja valude loor.
Meie eestlased oleme sõdint ei liitlaste vastu, vaid venelase ja sakslase
vastu.
Jään ootama teie vastust. Teie nõuannet. Koos minuga ootavad minu
sõbrad seda vastust. Meile on üteldud alati vaid oota - ja oota, see ei
tröösti meid enam.
Pidage meeles, et see kiri on paljude Eesti meeste appikarje, - appikarje
Teile meie esindaja poole. Olen esindatud oma sõprade poolt.
Alexander Leets
Roomet 5. a. vana kes ka
praegus minu üleval pida-
da kelle isa on venelaste
poolt mobiliseeritud ja peale
selle on mul maksta mööbli
tasuks 461. kr. millest on
mul juba paar korda tea-
tatud et pean maksma 15 kr.
kuus aga mul ei ole siia-
maani veel võimalik olnud
oma väikese palgaga
maksta. Praegus töotan
sena 1. kr 13 ööri tund
millega jõuan perekonna
toita napil käel kuna
riidest ja jalavarjudest
pole juttugi.
Palun meie seisukorda meeles
pidada ja meile natuke abi
Kõige austusega. P. Pärnamets
Samas, 04. 11. 45
Maria ANI
Brohem,
Gringelstad.
P. P.
Teie kuulutuse peale V.E.-s nr.44 - 04.11.45
teatan, et esitasin n.n. Eesti Komitee abistamisosakonnale
selle üleskutse peale (juulis või augustis s.a.) avalduse toetuse
saamiseks nim. org. väljasaadetud blanketile, kuid selleajani
pole mina saanud selle peale mingit teadet, kas minu palve
on rahuldatud või rahuldamata jäätud.
Olen vana 67a., vanaduse tõttu töövõimetu, omakseid
minul Rootsis ei ole, elan praegu kaasmaalase Joh. Tuuling'i
kaasabil, kes minule täiesti võõras ja kellel mingit kohustust
minu ülevalpidamiseks pole - teeb seda vaid kaasmaalase
poolest, kuna minul mujalt abi ega toetust pole saada.
(pöördel)
Stenungsund 6.11. 45a
Wastuseks Wälis Eesti kuulutusele N-r 44. 4,11, 1945.
teatan et minu palvet Eesti Kommitee abi saamise
asjas pole rahuldanud, jäin rasgete elutingimuste
tõttu tiisiku sellepärast pole tööle minna võimalik
austawalt Karl Saar
12-11-45.
Lehest lugedes lejan, et olen ka üks neist kelle
nimi oli üles antud et abi saada teilt kuna põle
wastust tulnud selle peale mingisugust, siis wastan
jälle ei ole lootust kautanud olen ju ka üks abi wajajatest
lastele. Mõtlen iga hommikul sellele kui lapsi kooli
saadan miks meile see elu wõõrsil pakkub nii puudust
kannatama. Oleme ju kuue liikmelinepere neli last kõige
wanem 15 aastane siis 10 a. 8 a. ja kõige noorem 2 kuune mille
pärast töö käed kinni seisawad et ülespidamist Teenida mehel
üksi on wõimata. Suwel wõis weel läbi ajada toiduga kuid
nüüd on külm aega toa soendus wõttab ka teenistusest osa nii
peame nüüd kannatama kas tühi kõht wõi külm tuba et lapsi
riietada ja kooli saata on päris raske Tahaks ikka et lapsed
saaksid koolis käja sest paremat õpimise aega põle inimesel
antud kui lapse eas. Nii palun siis teid kes teie seda
abistamise asju ajate ärge mind tähelepanemata jätke
tundke kaasa. nende kirjaridadele. 2 kuud tagasi olin
mina haigemajas (süünitus) ei jõua neid kulusid ära
tasuda mida pidime teiste käest laenama et sõidu ära
maksta millega haigemajasse läksin kui pean lastele
riideid muretsema see on küsimus et puudub raha
sellepärast palwega teie poole pöördes ja abi lootes teilt
22. septembril 1944 lahkusin koos vanemate-
ga Soomest siirdudes Rootsi. Siin olen alates
1. XI 1944 kuni siiamaani töötanud insenerina ühes
raadiomõõtriistu valmistavas tööstuses.
Õieti tahan edasi-õppida. Siin on see aga
võimatu, esiteks majanduslikult ja teiseks seetõttu,
et mind otseselt puudutavat teaduskonda siinses
tehnikaülikoolis ei esine. Ainukene võimalus edasi-
õppida oleks mul USAs, mis piltlikult öelduna on
"raadio kodumaa". Kui seal ei ole praegu või malu-
si ainuüksi õppida, siis õpiksin vähemalt praktikas,
raadioala sõjatööstuses.
Kuna 1938 - 1940 olin aktiivne raadioama-
töör ning oma erasaatja kaudu oman tutvu-
si igalpool maailmas ja sellega ka USA's, siis
nendega
isiklikku kontakti astudes loodan, toetudes
raadioamatööride üleilmsele teineteise abistamise-
le, pääseda üle õppimise- või töökoha võimalus-
te leidmise raskustest. USA raadioamatööride ena-
mik töötab spetsialistidena suurtes raadio keskus-
tes, nagu RCA, National, Halli crafters jt.
sin Teilt informatsiooni sealsete olude
kohta,
eriti minu olukorrale vastavast seisukohast
lähtuvana.
Siinsest U.S. saatkonnast saadud and-
mete kohaselt tuleb kõiki asju ajada sealt poolt
Kas julgeksin loota, et leiaksite aega astu-
da minu heaks mõningaid samme?
Teie aadressi sain hr. Moorma'lt.
Tervitusi minu isalt, dr. J. Vilms'ilt.
Vabandan veelkordselt, et tü-
litan Teid selle kirjaga ning oma palvega.
Ülo Vilms.
lng. Ü. Vilms
St. Eriksplan 3 III
pööran veel kord Teie poole
palvega minu lastele toetust
Usun, et minu palve on küllaltki
kaaluvalt põhjendatud. Kuna
põgenesin Eestist ei olnd minul
võimalik midaki kaasa võtta.
Praegu on vanem poeg täiesti
ilma talve palituta kuna
minul puudub võimalus endal
osta
Kui Teil vast on minu isiku
kohta mingisuguseid andmeid
tarvis, siis palun pöörduge härra
B. Mäelo poole.
H. Nuder
Uppsalas.
6 XI 1945 a.
12,11,45, a
Vastus Välis-Eesti soovitusele!
Leides Välis-Eestist soovituse teatada kes ei ole oma
palvele Eesti abistamise komiteest midagi vastust saanud.
Ehk on juba küll mõnigi kroon asjatult ära raisatud
abistamise palveteks millele pole kuskilt abiga vastatud,
ja mis seega abisaamiseks on kautanud kõik lootused,
aga et nurjunud lootused Eesti abistamis komiteele on
tekitanud kurba ja rasked meelt siis mõtlen veelgi teie
lahked soovi täita ja teatada et Meie oma palvele Eesti-
Abistamise komiteele pole mingid vastust saanud, ehk küll
kogu aeg oleme postiagentuuri järjekindlalt külastanud ja
suure igatsusega abistamise komitee tulemusi ootanud.
Kogu meie lugu on järgmine, oleme kehvad inimesed ja tühjade
kätega seie pääsenud. Ja et meie töökohale toimetamine
sündis kiire tempoga jäid lapsed riietega varustamata, ja
sellest kurtades vastati et saame need kohalikkust tööametist
kui oleme kohale jõudnud, aga mitme palvele tööametile,
ei ole sealt midagi vastatud, Siis veel kirjutasin Stockholmi
tööametile, ja lõppuks veel Lääni tööametile kust vastati
et meie soov ja palve on jäetud rahultamata, jäime seega väga
raskesse seisukorda sest juba põgenedes olid laste riided lapitud
ja räbalas. Ja et üheinimese teenistus siin viletsas teenistus
olutes ei võimalda äraelamist viie liikmelisele perekonnale
SAADUD
2.VIII.45
Tekniska Högskolan, Stockholm.
21 juulil 1945.
Härra Peakonsul Kaiw,
Kahjuks olen unustanud lisada American Association of Teachers
of Slavonic and East European Languages minu poolt täidetud
ja Teile eila ärasaadetud küsimuslehe juurde oma teaduslik-
kude tööde nimestiku. Nimetatud küsimuslehes ei leidu minu
tööde kohta muid andmeid peale märkuse "Separate sheet
enclosed". Saadan siin juures selle nimestiku erilehel
Teile täiendawalt kätte. Märgin möödaminnes, et kõne all
olewas nimestikus töö nr. 13, "Estonian Shale Oil as a
Wood Preservative" trükiwalmis seadmine lõppes selle aasta
mais Stokholmis, katsete alusel, katsete alusel, mis läbi-
wiidud Eestis. Praegu otsin selle töö trükis awaldamise
wõimalusi. Ameerikas on selle laadilisi ja umbes wõrdses
aastaraamatutes wõi U.S. Dept. Agr. Bulletinidena.
Kuna mina ülimal määral huwitatud olen Ühendriikes
töö jätkamise wõimalusest ja usun, et teil selles asjas seda
kergem on meie inimestele abiks olla, mida rohkem Teil
nende kohta andmeid käepärast, siis julgen koos käesolevaga saata
Teie kasutusesse ühtlasi ka oma curriculum vitae. Kahjuks ei
tunne mina sugugi Ameerike olusid ega oska oma intensiiw -
sust üles-näidata Ameerikas edasitöötamise wõimaluste ot-
simisel. Oleks ka raske seda teha rahaliste ja teiste praeguste takis-
5,11
Lgp. "Vastus."
käesolevaga teatan Teile
et olen toetust palunud
kuid pole sellele vastatud
vaatamata et kirjad olid
varutud markidaga vastuse
saatmiseks, olin majandus-
listes raskustes, 2. last käivad
Rootsi alg. koolis kolmas on
kolm kuud vana, selle pärast
ka teenistus raskentud.
lisan ka siia juure
margi, ja palun vaevaks võtta
ja vastata,
Leksberg
Karleby
108p
igasugustele erakondadele. Tema erakond on keele-
uuendus. Ta elab omas maailmas, eemal igasugustest
intriigidest; teised inimesed teda ei huvita. Jah,
küllap ta seepärast on kaugelt õnnelikum kui
me tavalised pagulased oma muredega.
Teile härra Konsul Kaiv, palju tänu
Teie heatahtliku suhtumise eest. Mina isiklikult
nagu ei julgegi nii suurt kordaminekut oma
perele oodatagi. Küllap ma saaksin jõudu-
mööda vahest oma abikaasale üle lombigi
veidi kasulik olla; tunnen samuti soome keelt
ja olen kirjutanud oma magistritöö Soome eeposest
"Kalevala". Tasa südamesopis hellitan lootust
isegi, et vahest saaks seal end täiendada
ja siirduda jälle õpetaja tööpõllule. Olin
Tallinnas Inglise Kolledzis emakeele ja psühho-
loogia ning loogika õpetaja.
5.XI.45.
Vastuseks Teie kuulutusele
"Välis-Eestis" nr. 44. 4.11.45 teatan,
et pöördusin ka abisaamise palvega
E. Kommitee poole u. läinud kuu
keskpaigu. Senini mingisugust
vastust saanud ei ole.
Austavalt:
Luthagsesplanaden 10 4.II.
Göksholm 10. 11. 45.
Vastuseks Välis-Eestis
avaldatud teatele vastan.
Pöördusin augusti kuu algul
Eesti-komitee poole palvega,
abi saamiseks lasterika pere
kohaselt, nii kui ajalehes teatatud
oli. Küsimus-leht tuli täita,
kõik käis vormiliselt ja hästi.
Kuid abi saamiseks
vastust ei ole leidnud, ei
ajalehe veergudelt ega ka
isiklikult, kõik on jäänud
ainult lubaduseks. Meie kaas-
kodanikud, kaugel on asjata
vaeva näinud
Austusega A Tali.
ja vaiab abi, sest nägin tihti kui naine nuttis, sast üks poeg ja
naine ise on samati jäenud riietega varustamata et on parajal aial
viibinud haiglas, ja naisel oli juure oodata väikest peret.
Ja Kommiteest vastati ka lahkesti ja saadeti lehed ära täitmiseks
kus oli ära tähendada perekonna pea palga suurus korteri kulud
koolilaste arv ja ka vana Eestis oldud elukutse, andis head
lootust sest seega saadi selge pilt olukorrast, Ja ka Teatajas
julgustati et võib kartmata avaldused saata ja et soovitati et
abi läheks õigesse kohta. Oli päris rõõmustav et ehk siiski
ulatub ka meile abi käsi, sest ka minu vend Ameerikast kirjutas
et on ka annetanud ja samati ka teised sugulased seie Rootsi
saatmiseks kehvikute põgenike abistamiseks. Antsin isegi lastele
lootust et veel vähe oodata siis saate ka (rii) huuved riided
Aga nüüd on kõigest headest lootustest järel vaid kibe pettumus
lapsed nutavad miks riideid ei tooda ära, saada hirmuga kooli
väikeste suve riietega, omalgi läheb silm niiskeks lapsel väikesed
püksi juppid pooled reiied paljad tuul täiesti külm ja kare
ja isegi tihti saiab. Samati käin tihti vaatamas Voldemar Länts,i
abikaasad kellel on nüüd väike laps, tuba on külm väike laps
ei jõua soojentada, haigemaia kulud, sõidu kulud, isegi on teinud
võlga, ise nutab pea valutab, kardan et jäeb päris närviliseks
ei ole ulatanud abi seie iga ka lubatud vastust et oleks
7. III. 47
Stokholmis, 3. III 47.
härra konsul Kaiv!
Saadan Teile tänase postiga teise eksemplari
sooviavaldusest ning eluloost, mille saatsime dr. Sebeokile.
Varemini ei olnud minu abikaasal kuidagi mahti koosta-
da ja saata need kirjad teele. Möödunud nädal oli
õige pingerikas: oma igapäevase arhiivitöö kõrvalt tuli
olla tal Stokholmi Õhtugümnaasiumi eksamikomisjonis,
tuli lugeda läbi "Vabariiklase" korrektuur ja homme
ära saata Aino Kallase raamatu tõlge toome keelest
eesti keele. - Ega Aavikul tööst siingi puudust ole.
Kui kuskil on tarvis teha tasuta korrektuure, siis
leiab ta need kohad imekiiresti üles vaatamata
Stockholmis, 14.VI 45.
Va. hr. konsul!
Vabandage, et julgen Teid oma palve-
ga tülitada. Kahjuks ei saa ma aga pöördu-
da kellegi teise poole.
Minu nimi on Ülo Johannese p. Vilms,
sünd. 18.V 1922. Lõpetasin 1941. aastal Tallin
na Tehnikumi raadioinsenerina. Enne Tehniku-
mi õppisin J. Vestholmi eragümnaasiumis.
Mobilisatsioonist pääsesin paosolemise läbi.
Teise okupatsiooni ajal avasin Tallinnas väikese
raadioparand. töökoja-äri ja samal ajal astu-
sin Tall. Tehnikaülikooli. Poliitilistel põhjus-
tel (kontakt Soomega) olin 1942.a. detsembris
sunnitud lahkuma kodumaalt. Siirdusin Soo-
me, kus tahtsin jatkata õpinguid. Tol ajal anti
Soomes mulle ainukeseks võimaluseks astuda Soo-
me sõjaväkke. Kuni rahu tegemise päevani
septembris 1944 kuulusin S. peastaabi raadiopa-
taljoni sidevõrku insenerina / raadiotelegrafistina.
Lisaks töötasin parallelselt ligi aasta ühes Helsin-
gi raadiofirmas insenerina.
selgem pilt mis põhjusel pole abistud, kas ei osanud
õieti lehte täita või midagi muud põhjust, saatsin isegi
viimasel otsustamise kuul veel väikese palve et ei jäetaks
meile abi määramata, sest mehel oli tööl õnnetu juhus
sai vigastuse kus tuli kauaks aiaks töölt ära jääda, ja et
haiguse tasu ei võimalda perekonna toitugi jäi ainus lootus
abistamis kommiteele, ka sellele ei vastatud midagi.
Nii on tihti seismist ja otsustamist abistamis küsimuse juures
kus jäid need abistamise summad sest ei ole teatavas rinkonnas
kuulda ühtegi perekonda kes sellest oleks abi saanud. Ei ole kellegi
tea ühesgi laagris olnud haridlaste perekondi kellel oleks olnud
rohkem lapsi kui kaks, aga kust tulid ometi need suured
Eesti teatajast kirjeltuse kus on kavatsusel kunstlikul teel
summade ära kasutamine, et loomisel Eestlastest arstimis
võimalused, mis oleks muidugi linnas viibivatele jälle oma jägu
mugavust, kellel ennegi see abi kättesaadavamal on, ja mis ometigi
kehvikutele maa nurka ei ulatu. Seda ju muidugi et mõnele sellega
jälle elamis võimalust linna valmistakse. Mõistan et ei ole aimugi
neil kes on ameti kohtadel, missugust elukibetust ja raskust leidub
veel meie pagulas peres selle riigi piirites, kui tahetakse võtta
Eesti rahvast tervikuna, kui seda lehes tihiti kirjeltakse, siis ei
oleks veel minna üle piiri abistamis muretega, sest leidub ju
tõesti veel siingi väga abivaiatust, kui aga oleks abi valmis
südameid ja käsi, küll aga on neid kes südame tänuga
vastu võttaksid. Nii oleks olukord, ja meeleolud
meie siinses pagulas peres.
Kaasmaaliku tervitusega S Sirelpuu
Stokholm, 15 juunil
V.a
Hra Kaiv!
9.VII.45
Vana tutvuse põhjal Tallinnast enne
Teie Austraaliasse sõitu julgen Teile
mõni sõna kirjutada oma poja palve
puhul.
Olen kogu perega - abikaas, tütar ja
poeg Rootsis, kuhu tulime koos
Soomest 22. sept. 1944. Sakste ajal
1943 a. areteeriti mind Tallinnas,
kuid põgenesin ära Gestapo majast.
Siis vangistati abikaas ja istus
5 kuud pantvangina keskvanglas.
Jõudsime lõpuks kõik õnnelikult
Soome.
Soomes oli mul erapraktika Helsingis,
peale selle kui olin uued eksamid
ülikoolis ära annud. Kõik tuli maha
Oleks huvitav teada
mill põhjusel
rahuldamata ja
olid ned kes toetust
said? Lubati küll
kõigile teadustada
kas saab või ei, aga
nagu näha ei ole
L.g.p.
senini miski sugust
Välis-Eesti t.
vastust, nii et selle
lubatud abi poolest
Sveavägen 70,2 tr.
võib küll abita olla!
Preedik Poopuu
Tegalund Fåglum
märgusõna "Vastus"
jätta venelaste kartusel, sest Soomega
areneb nüüd asi samuti, kui Eestis.
Tempo on vaid aeglasem. Siin Rootsis
ei ole arstidel mingit väljavaadet. Ole-
me kõik (120 arsti) nn. arhiivtöö-
de alal.
Kui Teie saaksite mu poja
hääks midagi ära teha - koha suhtes,
Sissesõidu loa asjus jm., oleksin
Teile väga tänulik.
Aadres:
DrmedJVilms
Schlytersvägen 30. II.
Aspudden.
Strokholm - Sweden.
ehk wastake mikspärast nii suurele perele abi ei anta
kus abi tarwis läheb wõite nüüd isegi arwata ei ole kerge
neid ridasi kirjutada pisarad kukkuwad silmist ja
loodan ehk wastate mis puuduwad selleks wõi takistawad
Tehke seda tulewikus kohe sest warsti ka tulewad
Jõulu pühad lastele Jään ootma wastust
Awage oma wõimalused ja saatke kooli laste
riiete ostmiseks ja jalanõude ostmiseks 200 krooni
Minu aadress
Marta Läns
Downey, 9 juuli, 1950a.
Eesti Vabariigi Kindralkonsulaadile.
Palun tõestada juurdelisatud Tartu Ülikooli
Loomaarstiteaduskonna õppekava mis tehtud originaali
järgi Rootsis.
Ooriginaali ennast pole enam võimalik saada
Kuna asi on väga pakiline nimelt pean õppekava
esitama California State Boardile juba sel kuul et
pääseda eksamitele
Aadress:
Ado Pool
c/o Ralph. R. Romo
11220 So. Church St.
Downey, California.
Ekenässjön, 7. nov. 45.
Välis-Eesti" - Vastus"
Lucia Zadorožni
c/o H. Andersson, Browik Box 52
Ekenässjön
Teie kuulutuse pääle "Välis-Eestis"
nr. 44. 4. 11. 45 teatan, et olin ka üks neist
kes palus toetust Eesti Komiteelt nende
poolt ajalehes ilmunud kirjutise alusel
Augusti alul saatsin toetuse saamise
avaldise vastaval planketil Eesti Komi-
teele. Et kahekuulise ootamise järele min-
git teadet ei saabunud siis kirjutasin
teistkordselt oktoobri kuus Eesti Komi-
teele ning palusin vastata kas toetust
määratud ehk mis põhjusel äraöeldud.
Ka selle pääle ei ole Eesti Komitee
vaevaks võtnud vastata.
Austusega L. Zadorožny.
16.VII.48
Geislingenis, 21. juunil 48.
Härra kindralkonsul J. Kaiv!
Saadan Teile siin juures teadmiseks Eesti
Riigitegelaste Koondise Saksamaal ja Üle-
Saksamaalise Eestlaste Esinduse juhatuste
ühisel koosolekul 17-VI 48 vastu võetud
resolutsiooni.
M. Koerd
Palisades Rockland County
9. juuli 1950
Seren Oaks N.Y.
11.7.50
V. lgp. hra Jaakson,
Dr. Kõivastiku soovil saadan Teile
andmed Tartu Ülikooli Vet. Teaduskonna
tunnustamise asjus U. S. A - s.
Nagu näha Kõivastiku kirjast ta pole
veel Rootsist saanud kinnitatud õppekava.
millepärast ta saadab Teile tutvumiseks
ärakirjad pabereist missuguseid kavatseme
Teile saata U. S. A. ametvõimudele edasisaatmiseks.
Oleks soovitav kui saaksite enne kontakti
astuda dr. Simms'iga ja järelepärida kunas
toimub American Vet. medical Assotsiooni meeting.
Teile saadetud paberite alusel oleks
Teil võimalus ettevalmistusi teha saatekirja
koostamiseks meie palve esitamise jaoks.
Teid tervitades ja tänades:
Mihkel Keerd.
Downey, 9. juuni 1950.
Eesti Vabariigi Kindralkonsulaadile!
Eestist põgememisega olen kaotanud kõik oma
dokumendid mispärast olen praegu raskustes
California State Guardi ees kes nõuab mult
Tartu ülikooli loomaarstiteaduskonna õppekava
ingliskeelses tõlkes kinnitatult kindral konsuli poolt.
Tahan sooritada State Guardi eksameid 1951 a.
jaanuaris. Dokumentid pean esitama juba juulii
kuul, mis pärast palun tungivalt saata mulle
õppekava ärakiri kinnitatult. (Riigi Teataja
põhjal)
Palun  teatada kas olete nõus kinnitama
ärakirja õppekavast, mis kellelgi Eestist
kaasavõetud kuid kinnitamata originaal
sel veterinaar arstil puudub,
Ootan Teie peatset vastust.
Сurriculum palun saata 3 eksemplaris
Arvitades: Ado Pool
12.VI.50
c/o Dr. Ralph R. Romo
11220 S. Church St.
"Vastus"
Lugedes lehest kuulutust, olin ka üks nendest,
kes pöördus palvega "Eesti komiteesse", et natuke
toetust saada ja palve jäi rahuldamata.
Mees on peres ainuke teenija, lauda tööline,
ja kolm väikest last, vanem 4 aastane, keskmine 3 ja
väike 1 aastane, nii et võimata on ise kusagilt midagi
teenida. Minu ema elab ka meie juures, ta on süda-
me haige. Oleks hädasti vaja lastele talveks sooje
riideid osta, aga raha kõigele kolme küll ei jätku.
Paluks küll südamest natuke Teie ära nägemise
järele toetust, oleksin selle üle väga tänulik ja minu
lapsed saaksid ka ilusate ilmadega õues käia
Austusega Irma Lahtwee
Kinne-Malmas
8. XI 45.
Minu adress:
Irma Lahtwee
Malma gård
Kinne-malmas
Dr. Ilmar Arens,
17a) Heidelberg, Zähringerstr. 27I.
Heidelbergis, 8. 6. 1948
hr. Peakonsul J. Kaiv
7-VII.48
Mõni kuu tagasi saatsin Teile informatsiooniks
meiepoolse seletuse "The New York Sun'i" kõmu-
lise tolmukeerutuse üle nagu moodustavat V.
Päts Saksamaal Eesti Eksiilvalitsust. Juuresole-
vana saadan Teie korraldusse õienduse, mille
olen koostanud V. Pätsi nõusolekul ajalehes aval-
damiseks. Juhul, kui Te arvate, et see meie küsi-
muse ülesvõtmiseks USA valitsusringkonnis oleks
kasuks, jätaksime Teile õiguse seda mõnele vastavale
ajalehele edasitoimetamiseks. Kõige austusega
Teie Ilmar Arens.
17.XII.45
27. nov. 1945. a.
Kristianstad'is.
Härra Konsul!
Vabandage väga, et tülitan Teid oma kirjaga. Kuid olukord on praegusel
momendil väga tõsine. Kõige pealt selgitan ma Teile oma isiku. Olen Alexander Leets,
kolonel Georg Leetsi poeg. 1941. aastal venelased küüditasid ja mõrvasid kogu meie
suguvõsa. Ja aastal 1941 olin ma Soome sõjaväes - vabatahtlikult. Meie eestlaste
praegune olukord on siin rootsis väga raske. Olin venelaste poolt lindpriiks kuulu-
tatud ning sammuti sakslaste aeg, sakslased kuulutasid minu pea eest 1000 rmk.
Olen puht demokraat, vihkan nii venelasi - t.p. praegust valitsust ja saksa natze.
Kuid nüüd olles siin rootsis, - on meil jalgealune väga tuline. Rootsi üliõpilased
on teind meeleavaldusi Baltlaste tagasi saatmiseks ja palju muud.
Kuid selge on see, et tagasi saatmise korral ootab meid Siber ehk võllas.
Ning juhul, kui tagasi saatmine peaks teostuma, - toimuma, - siis kutsub see esile
väga raskeid ja veriseid kokku põrkeid Baltlaste ja Rootslaste vahel. Kogu töö ja
arst konnad on Baltlaste Rootsis viibimise vastu. Alles hiljuti põgenesid Eestist
kolm naist Raotsi, nende otsa ette olid venelased põletand viisnurgad.
Tänu vaid liitlas emade parimate poegadelle on hävitatud neetud Saksamaa,-
paljud maad on saand tagasi oma vabaduse. 1941. a 60 000 eestlase küüditamine
Siberi + mõrvad on meil hästi veel meeles.
Kas pole kuidagi võimalik anda rootsis viibivate Baltlastelle nationaalpassid
ehk sisse - rändamis load Austraalia, Syd Ameerika j.n.e. See vältiks verist kokku-
põrket, mida on oodata kohe, kui tuleb veel midagi juttu Baltlaste väljaand-
misest. Selge on see, et 90% - siin olevatest Baltlaistest on old sõjaväes, mestavennad
j.n.e. ja nende kõigi soov on see, et ei tagasi enne kui liitlased on vabastand
meie kodumaa.- ehk liitlaste järelvalve kogu Baltikumis.
Kõik see on siis hästi lahendatud,- kui antakse sisserändamis lubasi
liitlaste valduses olevatelle maa aladelle.
Ma pole kunagi tegelenud mingite äär-
muslike poliitiliste vooludega ja olen lojaalne
ning korralik Eesti Vabariigi kodanik. Vastava-
sisulise tõendi sain meie siinselt ministrilt,
hr. Lareteilt. Kahjuks pole mul aga võimalik
seda juurde lisada, kuna see on kirjutatud
vaid ühes eksemplaris.
Kõnelen inglise, prantsuse, saksa, soome
ning mõningal määral ka rootsi keelt. Kuu-
lun noorliikmena Eesti Üliõpilasseltsi perre.
Kas tohiksin Teilt paluda vastust ar-
vamusega, kas Teil oleks võimalik minu heaks
midagi ära teha. Kohapeal on võimatu as-
tuda mingeid samme. Samuti puudub erapoo-
letu informatsioon.
Kas vastab tõele siinne kuulujutt, et
välismaalasi sunnitakse USA's astuma sõjaväkke?
Mida tehtaks näiteks minuga, kui leiaksin
ülesõiduvõimaluse ning viisata asuksin USA
pinnale?
Oleksin Teile äärmiselt tänulik, kui saak-
Fåglum 8.XI.45.
Pöördusin Eestikomitee
Abistamis komisjonilt
saadud blanketiga abist.
kommitee poole palvega
minule võimaldada
toetust perekonnale riietus
esemete muretsemiseks
sest laagrist väljudes
sain ainult oma nelja
alaealisele lapsele jalatsid
osaliselt, kuna naine jäi
ilma igasuguse riietuseta.
Juuni kuus tabas mind
aigus (mao haavad) olin aiglas
24 päeva ja peale selle olin üks
nädal kolm päeva kodusel
ravil. Selle tagajärel satusin
raskesse seisu korda Aga
millgil põhjusel jätis abistamis
komitee minu palve rahulda-
L. p. Hr. Eesti Vabariigi Peakonsulile
Ameerika Ühendriikides.
10.XII.45
August Mae, eluk. Tistelvägen
6 I Enskede, Stockholm
Sverige.
Olen Eesti Vabariigi kodanik, sünd. 23. 3. 1912, abielus, lapsi ei ole.
Eesti Vabariigi ajal teenisin 1932-1939 lendurohvitserina Eesti
lennuväes. 1939 - 1944 õppisin Eestis Tartu Ülikoolis arsti-
teadust. 1944 a. sügisel tulin pagulasena Rootsi, kus töötan
Karolinska haigla juures arhiivtöölisena ning samal ajal
jätkan omi õpinguid ülikoolis. Arstiteaduskonna lõpetamiseks
kulub mul ca 6 - 12 kuud.
Tahaksin meeleldi omi õppinguid jätkata ja ülikooli
lõpetada Ühendriikides, kuna siin liikuvate kuulduste järele
olevat selleks võimalusi.
Pöördun hr. Peakonsuli poole palvega, võimaluse korral
mulle teatada, kas oleks selline kavatsus läbiviidav ja kelle poole
mul selles asjus tuleks pöörduda.
Sõidukuludeks ja esialgseks elamiseks olen suutnud
veidi raha koguda. Pääle selle on mul tutavaid Rootsi koda-
nikke, kes on nõus aineliselt karanteerima minu edasiõpinguid.
Olen Eestis töötanud juba üliõpilase põlves ca 2,5 aastat
arstikohuse täitjana - viimasel ajal olin Eestis jaoskonna
arsti kohuse täitjaks ja Rootsi tulles põgenike laagris.
laagriarstiks. Seepärast loodan, et ka Ameerikas suudan
sellealalist tööd leida. Peamine raskus seisab sissesõidu
loa saamises. Kuuldavasti antakse üliõpilastele siiski
sissesõidulubasid - edasiõppimise otstarbeks.
Oleksin väga tänulik, kui hr. Peakonsul saaks
minule sisse sõidu viisumi saamiseks kaasa aidata, ehk teatada
kuidas ja kelle kauda mul tuleks omi asja korraldada.
Käesolevaga teatan et mina
olen ka soovi avaldanud toetuse
saamiseks, kuid ei ole veel
vastust saanud, siis palun
mulle seda ka teatada
Jään vastust ootama
3. III-45
Tõrs-Rudolf.
Gustav Adolfskolan
Sundsvall.
Lugupeetud kuulutaja
Välis-Eestis 4.nov. 45a.
Teie kuulutuse peale teatan, et olen ka
üks nendest, kes pöördus 3. aug. k. a. Eesti-Komitee
poole täidetud planketiga, abisaamiseks.
Kuna ma pole mingit vastust sellekohta
saanud, siis olen väga huvitatud "Eesti Komitee
Abistamistoimkonna" seisukohta minu suhtes.
Södergatan 99.
S. Raudik.
Hälsingborg
Salme Raudik
Hoonete kaart No 2.
Ehituse aasta
Hoone nimetus Hobustetall
Valdaja V I. Lenini nim kalurikolhoos. Piirisaare osak.,
Asukoht Tartu raj. Piirisaare k/n
I Tehnilised andmed
välismõõtmed 30.9 X 11.00 pind 339.9 m2.
kõrgus 3 m mahtu 1019 m3.
II hoone teised andmed
1. Hobuste tall, seesm. möötud 29.9X10 = 299 m2
Elemendide kirjeldused, materjal ja seisukord
Ehitus materjali
vundament
petoon
2 seinad
silikaat-tellis.
3 vahelaed
puid
4 katus.
Eterniit
5 põrand.
6 aknad uksed.
puit
7. valgustus.
Elekter
8. muud
Bilansis -------- rubla, kulumi % ..... rbl
Joonis
vesi
2,7 m.
Seinapaksus 50cm.
Hoonete kaart No 4
Hoone nimetus Töökoda traktori garaaš.
Valdaja V.I. Lenini nim kalurikolhoos
asukoht Tartu rajoon Piirisaare k/n
välismõõtmed 16,6.X 10,45. pind 173,5 m2
kõrgus 30 m mahta 520 m3.
Traktori ruum 69 m2
Elektri mootori ruum 33 m2
Töökoda 26 m2
Lisa ruumid 5 m2
Ehitus materjab.
vundament petoon
seinad
silikaat tellis
vahelaed
katus
5 põrand
6 aknad uksed
7. valgustus
elekter
Bilansis ... rubla, kulumi % .. rb
Joonis.
16,6
puhkeruum
siin asub
elektri mootor
Traktori ruum.
töökoda
11. Wina
4 Wollimeeste koggo tulli kokko pearahha
ja walla maksude jaggamisse pärrast.
Siis on nemmad arwand makso arrolisseks
liikmeks 13 - 60 aastased meeste rahwas kel-
le peale keik maksud sawad jaggatud ja on
saand luggedes rewisioni järrel 147 meest
pearahha 1877 II pool 205 rubla arwatud
Jakub Tenus wälg, kes Kaukasia te peal
ärra surnud 1868 aastal ja wõlga 3 rubla
16 koppik, kihhelkonna kohto kirjotaja palk
6 rubla arwatud walla kirjotaja palk 10 rubla;
keik kokko walla peal 224 rubla 16 koppik
igga mehhe peal 1 rubla 53 koppik igga
maksisse ärranis: pearahha 1 rbl. 39 1/2 koppik
Jakup Tenus wõlg 3,16 kopp. igga mihhel, peale
2 koppik, kihhelkonna kirjotaja palk 6 rubla
igga mehhel, peale 4 koppik ja walla
kirjotaja palk 10 rubla, peale 6 koppik
igga maksja liikme peale.
II On wollimeeste koggo kolimaja
ehhitusse kullu ülles arwand, mis
mis selle ehhitus jures on ülles läind
49 rubla 16 koppik ja peab sama
üllewataja kohto lubbaga laeka
rahhast wälja makstud ilma walla
taggasi maksmisseta.
Koos ollid wollimehhed:
Jürri Kaljo Jürri Simon Prido
Maker Mihkel Liwa ja Rein
Lao tallitaja Andrus Kellemet
Jakub Wuus ja Mihkel Spuhl
kirjotaja: J. Spuhl.
Kihelkonna kohtus läbi waadatud d. 10te Januar 1872
Kupääw
13. Küünla
Mäewalla kohtumaiase tullid kokko, wollimees-
K. p. 1878.
te koggo tallitaja kässo peal, Kronomaksusid
ärrajäggama.
I. pole pearahha 1878 aastal on walla peal
maksa 202 rbl 90 koppik.
ja "– - 1-1 rbl 50 "–" pollitsei teendri palk
ja "–" 1 rbl 20 "–" Mawalla kulutaja rahha.
Kokko 205 rbl 90 koppik
Wollimeeste koggo on maksja liikmeks
arwand 60 aasta ja 13 aasta wahhel meeste
rahwa hinged ja on rewisioni järrel saand
(üks sada nellikümmen kaks)
maksjaid liikmid 142 meest; siis on igga
mehhel maksa + 1,45 koppik.
205,90 koppik
Koos ollid wollimehhed: Jürri Kaljo,
Jürri Simon, Prido Maker, Mihkel Liwa
Rein Lao ja Karel Nurms.
Tallitaja: Andrus Kellemet
Mihkel Spuhl
Jakub Wuus
Kirjotaja: J. Spuhl.
Kupääw No
29. Jürri
Mäewalla kohtomaiase tullid kokko wollimeeste
täis koggo tallitaja juhhatusse al uut wallakoh-
tu wannemad wallitsema; sest kohtowannem Andrus
Spuhl on omma käest tallo kohha ärra annud ja
ei woi sepärrast ennam sedda ammetid piddada.
I Tullid ette mõisa sullaste sadik:
Mihkel Wuus.
II. Perremeeste sullaste sadikud:
Prido Maker
Jaan Lahhe
III Wabbadmeeste ja omma käepeal meestest:
Juhhan Spuhl
Jakub Sass
Mihkel Lahhe
Kohhapiddajad perremehhed:
Mihkel Reets IIII
Hindrek Reets II
Jürri Kaljo I
Jürri Walgemäe III
Juhhan Kellemet II
Karel Kellemet
18. Wina k. p.
Mäewalla kohtomaiase tullid kokko wollimees-
koggo, tallitaia kässo peale.
I. On wollimeeste koggo pearahha maksjad
ärraluggend; se on makss arrolisseks liik-
meks arwatud, kolmeteistkümne aastast
kunni kuekümne k aastani meeste rahwast
kes peawad keik krono ja wallamaksud
maksma; siis on luggedes rewisioni järrel
saand maksjaid liikmid, 13 - 60. kes selle
1875 aasta I pole sees keik maksud maksnud,
üks sadda ja wiiskümmend nelli meest, ja
igga maksja liikme peale on arwatud
pearahha 1875 aasta I pool, üks rubla
kolmkümmend nelli koppik; wallakirjotaia
palka 1875 aasta ette seitse koppik; kokko
kaks makso iggaliikme peale 1 rbl. 41 kopp.
Siis peab rahha summa tullema 217 rbl.
14 koppik; sest et waldas wanna wõlga
on peab iggamees weel peale selle omma
wõllasuruse järrele kümnes ossa selle
pole aegas ärra tassuma