Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
laekast woetud saama, sest muidu on se rahha wallast
wägga tüllikas koku wõtta.
Wollimees: T. Borgmann XXX
W. Niinepu +++
Kirjutaja: TNecks
J. Weinberg XXX
M. Krimm (pudus)
Sel 30mal Aprilli kp. 1886.
ja tallitaja pani wolikogule ette: Jaan Asberg'i lesk kes peale
60 aastad wana ja kellel pealegi tumm tüttar toita, nüüd
kogukonna poolest abi ja armu leiba paluwad.
Wolikogu tegi otsuseks: et Jaan Kirspu kellel walla
poolest 20mal Aprillil 1885 a . walla magasist 1 Tsetwert
rukkid abi lubatud jääb tänasest pääwast sellest
ilma ja sest et temal nelli poega kes temale peawad
abi andma, ja se Tsetwert rukkid saab Jaan
Asberg'i lese Annale iga aasta magasist
kätte antud.
Pani tallitaja wolikogukog wolikogule ette
olema, kes Wenekeelsed kogukonna toimetused toimetab
ja et tallitaja Ambla Apteegi Herraga sellepärast
rääkinud ja Apteegi Herra selle ette 15 Rbl. aastas
küsinud.
Wolikogu tegi otsuseks: Ambla Apteegi Herra
Kossow'ile saab aastas makstud 15 Rbl. ja Herra
Kossow toimetab Riigi (Wenekeelsed) kirja toimetused,
mis Jäneda kogukonnas ette tulewad.
Wolimehed: Tõnis Kullisson +++
Kustas Hüüs. XXX
Jakob Rajassaar ++x
Sel. 11mal Augustil 1886.
Olid Jäneda kogukonna wolimehed koos ja tallitaja
pani wolikogule ette: et Jäneda kogukonna liige
soldat Johan Käänik'u lesk Ann, kes Tallinnas
elab, waesuse ja wanaduse pärast ennast ülespidada
ei jõua; - ja palub sellepärast kogukonna poolest
abi oma ülespidamiseks:
Wolikogu tegi otsuseks: lesk Ann Käänik saab kogu-
konna poolest kül ülespidamist ja abi; aga mitte
Tallinna waid peab oma walda elama tulema
kui mitte ei tule jääb walda elama jääb walla
abist ilma; - aga kui walda elama tuleb
saab perede peale pandud nädal igas peres.-
Teiseks pani tallitaja wolikogule ette: et Leeno
Saalmann kes 26mast Märtsist saadik Tallinna
hospidalis waimuhaiguse pärast on, ja kuula
mise järele paremaks pole saanud, kas peab walda
tooma wõi hospidalis edasi pidama.-
Wolikogu tegi otsuseks: Leeno Saalmann saab
hospidalist ära toodud 1seks Septembriks.
Wolimehed: Aleksander Thomson. xxx
" - Jüri Mussat. XXX
" - - Josep Lutter. +++
" - Kustas Blumthal. +++
Tallitaja J. Kirnmann.
Sel. 21 Oktoberil 1886. a.
tallitaja pani wolikogule ette kihelkonna kohtu kirja
14mast Oktobrist No 634. kus järgmised küsimised
Raha peale arwatud:
2, Sildade ehitamise ja parandamis eest.
3, Postimoona eest.
4, Kreiss kohtumaksu.
5, Kihelkonna kohtu maksu.
6, Wangide ja nekrutide wedamise eest.
Ülemal nimetud küsimiste peale tegi wolikogu
järgmised otsuksed
sell. 25mal Septembril 1870.
Wolli meeste koggo poolt sai Karel
Petre poeg Kõrgemäggi wälja wallitud
ja rõuge pannemisse ametid õppetud., et
temma eddes piddi omma wallas rouged
panneb, ja selle pärrast, sab Karel Korge-
wälja wõetud, kui eddes piddi liisso wõtmissed saawad
Tallitaja Juhan Weihwald. XXX
16mal Decembri 1870.
konna seaduse ramatu, Juhatuse kolmandama
jäu § 17 ja 18 järrel walla politsei üllewatamisse all
kokko kutsudut et wollimehhed kes omma kolm
astad on olnud piddit wälja astuma ja teised ass-
semelle wallitama, kokko ollid tulnud.
a) Wollimehhed, Jürri Pukspu, Jaan Pruss, Mad-
dis Krimm, Jürri Tubra, Jürri Stalwel, Hindrik
Kõrgemäggi, Jaan Einberg, Jürri Kukmann
ja Jakob Waigida
b.). Täiest koggous ollid keik perremehhed
kokko tulnud.
Sedda möeda sai wallidut et wannad Jaan
Pruss, Maddis Krimm, Jürri Tubra, Hind-
rik Kõrgemaggi Jaan Einberg, Jürri Kuk-
mann, ja Jakob Waigida wannad jäid
ja usi sai wallitud Maddis Sarrapu ja Kustas
Blumthal
Tallitaja Juhan Weihwald.
Jenneda ja Lechtmetsa koggukonna liekmed ja wolli-
mehhed said üllemal nimmetud päwal Ma koggukon-
na seadusse ramato juhhatusse kolmandama jau § 17
ja 18 järrele walla politsei üllewaatmisse all kokko
kutsutud, et wollimehhed, kes omma 3 aastad on olnud,
piddid wälja astuma ja teised assemele wallitama.
Kokko ollid tulnud:
à) Wollimehhed: Jaan Pruss, Maddis Krimm, Jürri
Tubra, Hindrik Kõrgemäggi, Jaan Einberg, Jürri
Kukmann, Jakob Waigita, Maddis Sarrapu ja Kus-
tas Plumthal.
b.) Täiest koggus ollid keik perremehhed kokku tul-
Sedda möda sai wallitud, et wannad Jaan Pruss, Maddis
Krimm, Jürri Tubra, Jaan Einberg, Maddis Sarrapu,
Tubr.
(lahti)
ja Kustas Plumthal. piddid wannad jäema, ja uusi
sai wallitud: Peter Luik, Hans Rumbach ja Peter
lähti.
Pent.
Tallitaja Juhhan Weichwald.
No 1. Protokoll
sel 20 Aprillil 1872
Jennede ja Lechtmetsa koggukonna liekmed)
wolli mehhed tullid üllemal nimmetud päwal kokko
kohtu meeste palga pärrast, kes weel sia male palka
polle sanud.
Wollimehhed: Jaan Bruss, Maddis Krimm, Jürri
malik walla laeka intressitest pea rahha külgi taggusi maksetud. -
wollimehhed: A. Pent XXX
P. Luik
W. Ninepu X+X
M. Eismann (haige)
T. Tomberg +++
Protucoll No 5.
sel 15. Novembril 1878.
Üllemal nimetud päawal tullid keik Jännede ja Lechtmetsa
koggukonna liikmed kokku Tallitaja üllewaatmisse all, ue walla
ametnikude wallitsemisse pärrast, kes jubba omma kolm aastad
olliwad teeninud.
Täiest, kogukonna liikmed, warwasid uueks tallitajaks:
Hans Tombergi, Hinnu kohha rentniku ja antsid taale 37 häält.
Tallitaja abiks sai Juhan Lamberg, Lauri madikse koha rentnik, 29
teine abimees sai Kustas Wildmans, Wana kubja koha rentnik 32
Peakohtumehheks sai wallitsedud Jõhwika kohha rentnik
Jakub Kirnmann ja sai antud - 38 healt
I Kõrwamees Jaan Kõrgemäggi, Wornitsa koha rentnik 27 - " -
II, - " - Hans Blumthal, Otsa koha rentnik - 27 - " -
Järgis meesteks sai wallitud Wannatoa kohha rentnik
Mihkel Rammu ja sai antud - " - 27 häält
ja teine järgismees Jaan Jõhwikas Reinu koha rentnik 28 "
Sadikuteks said täiest koggust wallitsedud:
Jaan Kirspu, wabbatmees, ja sai
Antun Weberg wabatmees
Tõnnis Kullisson, Tõnnu hansu koha rentnik
Adu Bergmann, Allika koha rentnik
Jakub Wildmaus, wabatmees
Jaak Pralits, Jaagu koha rentnik
Juhan Kärt, Urbukse koha rentnik
Tonnis Rõuk wabat mees
Juhhan Tomberg, poiss
Jaan Kirspu Rätsepa koha rentnik
Andres Steinberg, Seppa pääwa koha rentnik
Mihkel Weichwaldt, wabatmees
Jürri Org, Immawerre koha rentnik
Jaan Einberg, mõisa teomees - ja
Jaan Asperk, wabatmees.
Wollimehhed said ka täiest koggust wallitsedud ja said
wollimehheks: Mart Kirspu, Pendi koha rentnik
Hindrek Kõrgemäggi, Kalda koha rentnik
Hans Luberg, mõisa teomees
Kustas Kleberg, Adu koha rentnik
Herrmann Mühlberg, Raudla kõrtsi koha rentnik
Jaan Eismann, Jürijani koha rentnik ja
Madis Rennfeldt, Lechtmetsast Raeasare koha rentnik
Lechtmetsa tallitaja abimehheks sai wallitsedud, Pearna koha
rentnik Jaan Weinberg ja sai - " - 31. haalt antud.
Protucoll No 6
sel 28. Novembril 1878
Ülemal nimetud pääwal tullid keik Jännede ja Lechtmetsa
walla täis kogu kokku Tallitaja kässu peale, ja tallitaja andis
neile teada, et uus tallitaja Hans Tomberg mis sel 15. Novembr.
Protucoll No 5 all sai wallitud, sai mõisa härrast tühjaks mõis-
tetud, sest et ta olli seadusewas tallurahwa seaduse ramatu § 28.
wastu eksinud ja ei wõinud sellepärrast mitte tallitaja am-
metid piddada ja peab siis seda mööda uus tallitaja walli-
tud saama.
Täiest kogust sai wallitud:
Essiteks wallitsesid 34 wabbatmeest endi ulgast 4 saadikud:
Jakub Wildmaus, Jaan Kirspu, Antun Webergi ja Hindrek
Walbe. Teiseks wallitsesid 25 poismeest endi ulgast 3 sadikud
Hans Weberg, Juhhan Tombergi ja Mart Weichwaldi.-
Kolmandaks wallitsesid 22 mõisa sullast endi ulgast 3 sadikud
Sel 23mal Juunil 1880
Keiserliku kihelkonna kohtu Ringkirja
sest 18mast Juuni kuu pääwal No 104 peale olid
Jäneda kogukonna wolimehed koos, ja tallitaja
pani wolimeeste kogule ette, seda küsimist, mis
auustatud keiserliku kihelkonna kohtu Ringkirjas
seisis: "Kas arwawad oma põllu saagi, magasi wilja
ja rahaga läbi saama?"
Wolimeeste nõuotsus. See aasta, kui Jumal kõik
ilusasti kätte annab, mis põllul näha, loodame
ilma wälimise abita oma põllu saagi ja
magasi wiljaga läbi saama; - Ka seisaw maga
si raha jääb puutumata.-
Wolimehed: Jaan Eismann +++
Mart Abjan. +++
Kustas Kleberg +++
Madis Sarrapu. XXX
Madis Renwelt +++
Jüri Borgmann. +++
Tallitaja: Mihkel Rammu. XXX
Sel 11 August 1880.
Ülemal nimetud pääwal olid Jäneda kogu-
konna wolimehed koos; ja tallitaja pani wolimeeste
kogule ette; et siin wallas Woonitsa talu tuba ära
põlenud ja nüüd täie wallaga peab ehitud
saama ja küsis wolimeeste nõu kas wald oma
pääwadega, wõi raha pärast tahab ehi-
tada lasta?
1. Wald weab palgid metsast wälja ja igamees
koorib oma palgid ära.
2 Kõik muid matrijaalid mis maja juure
kulub weab wald juure.
3.) Annab õled kattukse tegemise juure wald.
4.) Peab se maja ühe meistri kätte wälja kaubel-
dud saama ja wald maksab perede pealt
raha.
5.) Andis wolimeeste kogu seda tallitaja hooleks meistrid
kaubelda; aga ei tohi mitte ehituse hinda üle
100 rubla lubada.
Palus koolmeister wolimeeste kogu, et temal
sugugi keldrid ei ole ja et temal seda wäga
hädasti tarwis.
Wolimehed lubasid: et koolimja juure peab
kelder ehitud saama, kiwi seinad ja puu lagi,
õle kattuksega.
Wald weab matrijali ehituse tarwis.
Wolimehed: Jaan Eismann. +++
Mart Abjaan
Protocoll 2.
sel 5. Märtsil 1879.
a Üllemal nimetud pääwal tullid Jännede walla wolli-
mehhed tallitaja kässu peale kokku, koolimaea ehhitusse
pärrast, mis kooli kohtu kässu peale peab kewadi 1874 eh-
hitud saama, ahjo ja aknate poolest ja ka peawad mäd-
wad selle ehituse walla kullu walla perrede peale woi walla-
laeka peale. -
b, Olid wollimehhed ses nõus, et kolitoa ehhitusse meistri
palk peab saama walla laeka intressitest wõetud ja ka weel
raua klaasi ja wärwi rahha; agga materiali weab wald
keik juure ja teeb pääwad.
a, Andis tallitaja wollimeestele, teada, et kas naad lub-
aastas walla rahha intresside järrel käia, wõi peawad
walla ametnikud korda mööda oma kullugu käima.
b Antsid wollimehed lubba tallitajale walla laeka kullu
peale intressid Tallinnast ärra tua, sest et se walla laeka
assi ja walla laekas peab ka sedda tassuma.
a, Andis tallitaja wollimeestelle teada, et I poole 1879. a pea
rahha ei sa mitte keiki termini aeaks kätte, et kas wollimehed
lubawad selle tarbeks 50 Rbl. walla laekast rahha laenuks
ni kauaks kui pearahha keik wälja tulleb, wõi mitte.
b, Antsid wollimehed lubba 50 Rbl. walla laekast laenuks
wõtta tallitajat ni kauaks kui pea rahha keik wälja tulleb.
ja siis peab jälle sisse tagasi makstud saama
wollimehed: M. Kirspu XXX
K. Kleberg XXX
Kirjutaja: T. Necks/.
J. Eismann ja XXX
M. Rennfeldt.
Protocoll No 3
sel 14. Aprillil 1879.
Üllemal nimetud pääwal tullid Jännede walla wolli-
koggu tallitaja nõudmisse peale koku, ja solda madruse
Jürri Normanns kaebas tallitaja ja wolli koggo ees
et temma oma häddilesse ja wanna terwise pärrast, ei wõi
ennast mitte toita.
Wollimeeste koggu andis madrus Jürri Normannile
järgmisse tunnistusse:
Jännede koggukonna tallitaja ja wollimehed annawad
selle kirja läbi tunnistust, et selle sedeli ette näitaja
tõesti wälja teeninud Madrose Jürri Normann on, et
temma waesuse ja hädalise terwise läbbi mitte ei jõua
ennesele üllespidamist muretseda, et tal ka nisugusi
sugulasi ei olle, kes teda tahaks omma kullu peal toita
ja temal sedamöda luba on kroonu poolt waeste
ja ilma abita soldatitele lubatud abb iraha 3 Rubl.
igas kuus saada!
Teiseks andis wana koolmeister T. Necks teada wollimeeste
koggule, et tema raha eest on aeda luk ja mõnned hinged,
et kas sedda 2 Rubl. mis T. Necks selle eest nõuab, maksab
uus koolmeister J. Lubi, wõi wald.-
Wollimeeste koggu arwas sedda heaks, et se aeda luk ja
hinged walla omaduseks jäwad, ja se 2 Rbl. saab walla
kassast wälja maksetud T. Necksile
wollimehed: M. Kirspu +++ H. Mühlberg +++
H. Kõrgemägi +++ J. Eismann +++
H. Luberg +++ M. Rennfeldt +++
K. Kleberg +++
Kustas Kulla
Mart Abjan.
Kustas Wildmaus
Kaarli poeg Kustas Saalmann tõutas
täie kogu ees, et tema ka hea meelega poea
kombel tahab aidata ja An Weinberg'i tema
wanduses toita
Selsammal pääwal
Sel 2. Weebruaril 1884.
Oli Jäneda-Lehtmetsa täis kogu
koos ja kogukonna liige Mart Aru kes 64 aastad
wana pani täie kõgule järgmise soowi-
mise ette: et temal enesel poega ei ole
kes teda tema wanaduses toidaks ehk
aitaks, selle pärast soowib tema sellesamma
kogukonna liiget Johan Lamberg'i poega
Johann Lambergi oma poeaks ja hoole-
kandjaks tema wanaduses ja abiks
perepidamises.
Järgmised täie kogukonna
wõib Mart Arule poeaks jääda; aga
peab teada tema wanaduses toitma
Sest et Mart Aru Johan Lamberg'i tema 10mast elu
aastast saadik kaswatanud.
Jäneda kogukonnas on hääle andjaid
liikmeid peremehi ja saadikuid 69. meest
Neist olid kokku tulnud 43 meest ja nimelt.
Adu Bergmann.
Jüri Abjan
Hans Kruus.
Jüri Org.
Mart Aru
Juhan Lamberg
Jaan Lubi
Jaak Praalits
JaanEismann.
Hans Rõuk
Jüri Urbus.
Hans Thomberg.
Tõnu Thomberg
Mihkel Eismann.
Mart Krim
Mihkel Rammu
Juhani poeg Juhan Lamberg lubas ka oma kasu
isa, isaks pidada ja tema wanaduses teda surmani
Tallitaja: Madis Sarapu.
Abimees: Kustas Hüüs.
ja Kustas Kleeberg. +++
sell. 29mal Decembril 1867.
Estima Kubberneri Herra käso peäle mis 7mal
Decembril 1867 No. 2445 all olli andut., ja kihelkonna
kohto polest sell 16mal Decembril 1867 No 285 all sai
kulutud, et Wallatallitaja ja wollimehhed bidit
kokko tullema arru piddama, kas omma Walla
makasenist wilja tahhawad müija;
Kokko ollid tulnud Tallitaja Maddis Mattisen
Wollimehhed Hans Rumbach, Hindrik Kõrgemäggi
Päro Mattisen, Hans Kirnmann, Jürri Stalwel ja
Lechtmetsast Hans Weinberg. -
Jeneda ja Lechtmesta Walla Magasi Aidat on
kül tänno Jummalale täis, agga et tännawo üks
tühhi aasta on, ja ka ennamast keik Rukkiorrak-
sed nõrgat ollid Lumme alla minnes, selle pärrast
ei tahha Jeneda ja Lechtmetsa walla Wollimehhed
omma magasidest mitte seekord müija, kui kewa-
de, kunni nähha sawad, kuida kewade ja Rukki-
orraksed on, siis Mai ehk. Juni ku sees kui hin-
nad weel nenda kõrgel on.
Jeneda walla Tallilaja Maddis Mattisen
koggokonna kirjutaja G. F. Rose/.
sell 18mal Oktobril 1868.
Estima Kubberneri Herri käsu peäle mis
11mal selle ku päwal sai kuludut kihelkonna kohto poolest,
et nende Maggasite sees kus wilja ei olle peab walla rahhaka
wilja saama ostedut, selle pale said kihelkonna kohto keso peale
Jeneda walla wollimeste selts kokko kutsudut, selle ülle ärro
piddama, kokko ollid tulnud Tallitaja Maddis Mattisen
Wollimehhed Hans Rumbach, Hindrik Kõrgemäggi Jürri
Stalwel, Hans Kirnmann ja Jürri Tubra
Selle peale sai arwadut et Jenda walla Maggasiis sekord
weel wilja on, sei sa seie mitte wilja ostedut.
Walla Tallitaja Maddis Mattisen
Koggokonna kirjutaja GFRose/.
sell 26mal Novembril 1868.
Jeneda ja Lechtmetsa koggokonna liikmed ja Wollimehed
said üllemal nimmedut päwal, Ma koggokonna seaduse
ramatu, Juhhatuse kolmandama jäu § 17 ja 18 järrele
üllewataja kohto käso peale walla politsei ülle watamise
all kokko kutsudut et teist korda muist wollimehhi
piddi wälja astoma, ja teisi assemelle wollitama,
juhhadab, ja ülle wataja kohhus Cirkulaeri kirja läbbi
Maddis Mattiseni juhhatamise all se liiso läbbi kolm
wolli meest wälja astoma.
Kokko ollid tulnud wollimehhi wallima.
A. Wollimehhed Hans Rumbach, Päro Mattisen
Tonno Borgmann, Hans Kirnmann, Jürri Stalwel
Hindrik Kõrgemaggi Jaan Einberg, Jürri Kukmann ja Jakob
Waikida
Madis Sarapu
Hindrek Sarapu.
Kõik need ülemal n kokku tulnud
ülemal nimetud liikmed tunnistawad:
et Jaan Tomp, Tõnis Jaansoni tema
neljandamast eluaastast siia maale
kaswatanud ja temal isa asemel olnud ja
sedamööda Jaan Tomp'ile üksikuks
pojaks jääb, sest et Jaan Tomp'ul omal
last ei ole. -
Tõetunnistuseks:
Abimees. Hans
Kirjutaja : J.Lubi.
29 Januaril 1887. a
kogukonna liikme Madis Kirspu lesk Liiso
peast nõdraks jäänud, kellel ka ühtlasi ka
kahe kuune laps toita ja kaswatada.
Wolikogukogu tegi otsuseks: et Liisu Kirspu
saab kogukonna kulu peale, Tallinna
waimuhaigete majasse pandud, kunni
waimuhaigus paraneb.-
Maarja Lõõnik'u kätte, kes haigeks jäänud
lese Liiso Kirspu õde sai tema laps Pauliine
kaswatada kaubeldud ja maksetakse kuus
lapse kaswatamist 3 Rbl. 50 kop.
Wolikogu: Mart Kirspu. +++
Hans Toomberg +++
Gustas Mühlberg. XXX
Kustas Blumthal. +++
14 Märtsi kp. 1887
Olid Jäneda kogukonna wolimehed tallitaja
juhatuse all koos: ja tallitaja pani wolikogule ette:
I. Pani wolikogule ette: et koolimaja kõrwalised hooned
ait, laut, tall, mis ära põlesid nüüd uuesti ehitada
tulewad ja wolikogu tehku nüüd otsust, kas wald
teeb ise wallapääwadega hooned ülesse wõi laseb
raha pärast teha.
Wolikogu tegi otsuseks: et walla poolest saab
pääwad juure tehtud; aga saab üks mees kaubeldud
kõlblik on. - töö ülewaataja mees saab pääwas
palka 55 kop.
Pilpa kattus saab peale löödud ja saab □ sülla kohta
makstud 85 kop. siis peab 7 jalga süld olema ja kattuk
se lööja tehtud pilpad ja naelad; - wald toob
pilpad juure
Lehtsest Mihkel Kleemann kauples kõik oma peale,
pääwad wiisi tööd ülewaatama 55 kop. pääwas
Teeb pilpad lööb kattukse oma nailtega peale
II. Pani tallitaja ette: et Madli Nugis kes 68 aastad
wana magasist walla armu nõuab
Wolikogu lubas Madli Nugissele aastas 5 Tsetwerik
rukid magasist abiks eluülespidamiseks.
III. Wolimehed: Ha Hans Toomberg. +++
Kustas Mühlberg. +++
II selsammal pääwal.
Pani tallitaja wolimeestele ette: et Kogukonna kohtuwanem
selle üle kaebada et palk 12 Rubla wäga wähene olla.
Wolimehed ei lubanud mitte kohtuwanema palka ülendada
sest et wolimeeste poolt kord nenda määratud seks
aastaks jääb palk 12 Rbl.
Wolimehed: Hindrek Kõrgemägi XXX
" " Madis Sarapu. XXX
" " Kustas Kleberg XXX
" " Mart Kirspu XXX
M. Rammu. Tallitaja:
Jaan Eismann XXX
Erman Mühlberg +++
Madis Rennwell. +++
Kirjutaja: J. Lubi.
Hans Luberg. +++
Sel 13mal Jõulu k. p. 1879.
Olid tallitaja kutsumise peale Jäneda kogukonna
wolimehed koos: Tallitaja pani wolimeestele ette et waene
laps Juhan Kirspu kes 2 1/2 aastat wana walla poolest kas-
watada tahab ja et wolimehed peawad arwama kudas
teda ülespidada; waese lapse tädimees Jüri Martin
lubas teda oma juure kaswatikuks wõtta ja temal isa
asemel olla ja lubas nõudis selle eest walla pealt maksu
1 Tsetwerik rukkid kuu pealt. Wolimehed lubasid Jüri
Martinile nõutud maksu 15 Tsetwerik rukkid kuus.
karnits.
Jüri Martinil on 16 Tsetwerik rukkid 4 1/2 Tsetwerik odre
magasini wõlgu
ja 12 Tsetwerik odre ja wolimehed lubasid et Jüri
Martinil ei pruugi magasini maksta waid saab
waese lapse ülespidamine iga aasta Jüri Martini
magasini wõlast maha arwatud.
Teiseks pani tallitaja wolimeestele ette et nisugusid
inimeisi kellel magasi wõlgu ja kellest enam midagid
loota põle, et mis nõu wolimehed selle wõlaga peawad
Nimelt on wanad ja surnud.
1 Tõnu Pent wõlgu 7 Tsetwerik rukkid on kül surnud, aga
poeg kis koha peal peab isa wõla maksma sest et tema
isast head kraami ärwinud. -
2 Jüri Tubra 1 Tsetwerik 1/2 krnits odre ja 4 Tsetwerik 2 karnits kaero
peab maksma.
3. Jaanipaju Jaan peab maksma. 14 Tsetwerik wõlgu rukid
4. Jaan Abjaan 19 Tsetwerik rukkid peab maksma.
5. Madis Pent 13 Tsetwk 2 krn. rukkid 14 Tsetwk. 4 karn. odre peab
6 Andres Thalberg 5 Tsetwerik rukkid tema magasi wõlg
jääb maha sest et tema juba wana ja wõimetu
7. Mart Malmberg 13 Tsetwk 1/2 krn rukkid 2 Tsetwk odre tema
wõlg jääb wanaduse ja wõimatuse pärast maha
8. Jakob Eismann 10. Tsetwk 2. Krn. ruk. 2 Tsetwk. 4 kr. odr. 6. Tsetwk. 3 kr
kaero wõlgu. Tema magasi wõlg jääb maha wanaduse ja
wigase terwikse pärast.
9. Juhan Tremberg 7 Tsetwk ruk. 7 Tsetwk. 3 krn. odre peab maksma
10. Tõnu Eismann wõlgu 11 Tsetwk. 1 krn. ruk. maksis juba
4 Tsetwerik rukkid 8mal Jõulu k. p. 1879. ära ja peab 7 Tsetwk.
1 krn. tulewal aastal ära maksma.
11. Peeter Kruus 6 Tsetwk. 4 krn. ruk. peab maksma.
12. Mihkel Tomming 9 Tsetwk. ruk. 2 Tsetwk odre jääb
wõlg wanaduse ja waesuse pärast maha.
13. Mari Põrik. 2 Tsetwk rukid ja 12 Tsetwk. odre peab sisse maksma
Nenda on wolimehed wana magasi wõlga ülepea maha
arwanud nende inimeste pealt kellest enam koguni loota
põle 37 Tsetwerik 4 1/2 krnits rukkid 64 Tsetwerik 4 krnits odre 6 Tsetwerk
3 krnits kaero. Waese lapse Juhan Kirspu kaswatamise peale
16 Tsetwerik 4 1/2 krnits rukkid 12 Tsetwerik odre; mis üle seda
wana wõlgu on peab tallitaja niipea kui aga jõuab sisse
Protucoll No 2
sel 5. Octobril 1878.
Üllemal nimmetud pääwal said Jännede walla wollimehhed
tallitaja kässu peale koku kutsudud, ja neile teada antud, et walla
ametnikude palka ei tohhi mitte magasi aedast wõtta, waid peab
wallast sisse wõetud saama. -
Selle peale kostsid keik walla wollimehhed, et selle aasta palk walla
ametnikudel on keik jubba magasi aedast wälja wõetud, ja jääeb
kaseks aastaks se palk selle sammamoodi peale; agga teine aasta;
se on 1879. aasta palk saab walla ametnikudel pearahha kõrwa
arwatud, sest perremeest käest üksi wilja palka sisse wõtta, lähheb
perremeestele üksi rängaks; agga pearahha kõrwas jäeb se palk
kergemaks maksta.
Teiseks sai Tallitajast wollimeestele ette pandud, et olleks wägga
soowi, et wallas wõiks üks tullekahjo prits olla, ja olleks hädda
aeal, wallal kassuks pruuki ollemas, sest se wõib ette tulla se et tihhi
hoonete keskes wõiks tulli lahti peaseda; agga kuskilt ei olle ilma
gew poossaak olla häddal pruuki.
Wollimehhed ollid keik wägga ses nõus, ja kiitsid tallitaja nõu heaks,
ja soowisid, et saaks üks hea prits ostetud, mis wallal seisaks
kaua pruuki ja arwasid pritsi tarbeks kunni 200. Rbl. (kaks-
mehhe mehhe omma kullo peal tehtud saama. - Ja peab ka igga
aasta üks kord poosaakid walla poolitsei poolt ülle wadatud.
Tallitaja: K. Blumthal +++
wollimees: A. Pent +++
W. Niinepu XXX
T. Borgmann +++
J. Weinberg (puudus)
sel 17. Octobril 1878
Üllemal nimmetud pääwal tullid, keik Jännede ja Lecht-
metsa walla wollimehhed tallitaja ülle waatmisse all koku
pearahha arwamisse ülle 1878/79 aasta kohta.
Walla wollimeestega sai pearahha arwatud, et 231 maksjad
hinge peawad iga üks 3 Rbl. 61. kop. maksma ja Lecht-
metsas 18. maksjad hinge igga üks 3 Rbl. 98 kop. - Ja
peale selle maksab igga üks wallast wäljas ellustaw
Jännede walla liige 10 kop rohkemmaksma, kui walla
sees ellustaw liige ja se rahha saab koolmeistri pearahaks
arwatud. -
Tallitaja: KBlumthal +++
Wollimees: A. Pent +++
W. Ninepu XXX
M. Krimm +++
J. Weinberg +++
Protucoll No 4
sel 27. Octobril 1878.
Üllemal nimmetud pääwal said tallitajast keik Jännede
walla wollimehhed kokku kutsutud, ja neile teada antud
et Jännede wallal on Paide rentareis 92 Rbl. 62 Kop.
Krimmi läinud innimeste pea rahha wõlgu ja nüüd
Kuperneeri härra kässu peale peab tännawu aastuse wõlg
puudumatta Paide maksetud saama. Pearahha on jubba
1878/79. aasta kohta arwatud ja kust sedda rahha peab nüüd
saama?-
Wollimeeste koggu olli ses nõus, et se 92 Rbl. 62 Kop. saab tännawu
aastu pearahha maksja hingede peale arwatud ja tulleb
sedda mööda 231 pearahha maksja hinegede peale igga ühhe
peale 40 Kop. maksta. Tullew aastu saab se rahha kui wõi-
Jaan Jõhwikas
Ermann Mühlberg.
Jaan Walmann.
Josep Lutter.
Jaan Abjan
Juhan Weichwald.
Willem Niinepu
Gustas Blumthal.
Kaswatik Jüri Robert Mühlberg lubas ka oma
kasu isa isaks pidada ja tema wanaduses Kustas
Mühlberg'i poja kombel toita.
Kõik need ülemal nimetud kokkutulnud kogu-
konna liikmed tunnistawad et Kustas Mühlberg
Jüri Robert Mühlberg wiiendamast elu aastast siia
ma kaswatanud ja temal isa asemel olnud. ja
seda mööda Kustas Mühlberg'ile üksikus pojaks
jääb sest et Kustas Mühlbergil enesel poega ei ole.
Abimehed Kustaw Wildmaus.
Juhan Lamberg. +++
Sel samal pääwal said ka kolmas
osa wölimehi täie ammetiaja teenistuse läbi lahti
Hindrek Kõrgemägi, Hans Luberg Ermann Mühlberg.
ja ülemal nimetud kokko tulnud kogu liikmed
kogukonna wolimeesteks: Peremeeste liigist Kustas Hüüs
ja Mart Abjaan mõisameeste liigist Jüri Pormann.
keik kolm 39 healega.
Sel. 19 Januaril 1880.
Ülemal nimetud pääwal tulid Jäneda kogukonna
wolimehed tallitaja ülewaatmise all kokko ja tallitaja
pani wolimeeste kogule ette et magasinis weel wanuruk-
kid, mis magasist se aasta wälja antud peawad saama ja
nõudis wolimeeste poolt otsust, kas wanad rukkid oopis
ära müüdud wõi ümber wahetud saawad.
Wolimeeste nõuheitmist mööda peawad wanad rukkid maga
sist wälja wahetud saama iga perepeale 5 6 Tsetwerikud ja peawad
ees tulewal sügisel 1880 aastal uued kuiwad rukkid saama sisse
uued rukkid saawad ilma kasuta sisse makstud.
II. Pani tallitaja wolimeestele ette et Jaama raha kogukonna
pealt 20 Rubla 40 kop. rohkem nõutakse kui Jäneda wald enne
maksnud ja nõudis wolimeeste poolt otsust kuidas see kogukonna
peale peab jägatud saama.
Wolimeeste nõuotsust mööda peab se juure tulnud maks 20 Rbl.
40 kop. perede suurust mööda perede peale jägatud saama.
Nenda summa peab perede peale Jaama maksu kõrwa saama ära jägatud
3 Rubla 60 kop. nenda samma 1 Rbl. 52 kop. massina raha kui tallitaja jaama
maksu pärast Tallinnas käis. Massina raha 3 Rbl. 4 kop. mis on intressi
Tallinnast toomas käidud ja wolimeeste luaga walla laekast massina
raha wõetud ja kihelkonna kohtu käsku mööda tagasi makstud
saama peab walla pearaha maksja hingede peale ära jägatud
saama. Koolimaja ehitaja meister nõudis wolimeeste kogu kääst
laekast 50 Rubl. walla laekast lainatud kuni 5mal Märtsi kuu
pääwani 1880 siis peab se raha intressi rahast saama laekasse
tagasi makstud, aga seks lainamiseks palub wolimeeste kogu
Keiserliku kihelkonna kohtu poolest luba
wolimehed: Kustas Hüüs, Mädis Sarapu, Mart Abjan ja Kustas
+++ XXX +++
Kleberg. Mart Kirspu
+++ XXX
Tallitaja: Mihkel Rammu.
Jakub Orraw
Lechtmetsa tallitaja: Hans Rumbach anti 3 healt.
abbi
Kustas Wildmans anti 26
Pea kohtomees: Jaan Ringmann anti 29
korwamees: Jaan Jõhwikas anti 28
Hindrek Kõrgemägi anti 32
Jergismees: Kustas Mühlberg anti 24
Mart Krimm anti 19
Sadikud said wallitud; täest koggust:
Josep Luttrus, Jaan Abjaan, Jaak Kirspu, Jaan Abjan
Thalberg, Jaan Küttberg, Hindrek Malmberg, Jaan
Känik, Jaan Kleberg, Hans Einberg, Jurri Luik
Jaan Kirspu, ja Tonno Kirspu.
Tallitaja: Juhhan Weichwald. xxx
sel 13mal Decembril 1872
Ullemal nimmetud päwal ollid keik Jennede ja Lecht-
metsa walla koggo likmed kookko tulnud wollimeeste
arwamisse pärrast. Kokko ollid tulnud:
a) Wollimehhed: Jaan Bruss, Maddis Krimm, Jürri
Tubra, Jaan Einberg, Maddis Sarrapu, Kustas Blom-
thal, Peter Luik, Hans Rumbach ja Peter Pent
b) Täiest koggust ollid ka keik perremehhed koko tulnud.
Sedda moda sai wallitud, et wannad: Jaan Bruss, Maddis
Krimm, Jaan Einberg, Kustas Blomthal, Peter Luik
ja Peter Pent piddid paegale jäma. Ja usi sai wallitud:
Jakub Orraw, Hindrek Tiesmann ja Jaan Känik,
et nad piddid Jürri Tubra, Hans Rumbachi ja Maddis Sar-
rapu assemel olleme, kes lahti saiwad.
Tallitaja: Juhhan Weichwald
Jennede ja Lechtmetsa koggukonna wollimehed
tullid üllemal nimmetud päwal, walla politsei ülle
waatmisse al koko, walla maggasi rukkite pärast, et
kui paljo neid wõib ärra müia.
a) Täist koggust ollid keik wollimehhed kokko tulnud.
Ja nimmelt: Jaan Pruss, Maddis Krimm, Jaan
Einberg, Kustaw Blomthal, Peter Luik, Peter Pent,
Jaan Kullisson, Hindrek Tiesmann ja Jaan Känik
arwasid et maggasi aidast wo ei wõi mitte rohkem
rukkid müia, kui 5 Sällitust (wiiss sällitust), se-
pärrast, et wallas on paljo waesid paljo ja tännawo aas-
ta on willi wäga alw ka.
Tallitaja: Jürri Pukspu
Prottokoll N. 2.
Sel 16mal Martsil 1873.
Jennede ja Lechtmetsa kogukonna wollimehhed
tullid üllemal nimmetud päwal walla politsei ülle
waatmisse eel kokko, walla maggasi laeka rahha pärrast
et sealt rähha wõtta 142 Rbl. (sada nellikümend kaks
rubla) walla krono pea rahhaks mis ärra kaddund
ja krimlassed wõlgo jättnud.
II ollid wollimeeste koggo täiest ses nõus, et maggasi
rahhast woib wõtta pea rahhaks, se pärrast et sedda rahha
moealt kuskilt tullemas ei olle.
Kirjutaja: T. Neks
2 Aprilli kp. 1888a.
Oli Jäneda kogukonna woli kogu koos.
ja pääwakorral oli ees, mis tallitaja ette
panni:
I Magasi ait on tarwis parandada kost
tuleb se kulu:
Woli kogu tegi otsuseks tallitaja kaupleb ühe
kaupleb ni moodi kui wõimalik.
II. Aga praegu on magasis 68 Tset. 22 kar
kar. kaero. kus peab wili saama
magasisist niikauaks pandud, kui
Wolimeeste otsus: magasi wili saab
peremeeste kätte ära jagatud koha
suurust mööda ja peremehed maksawad.
sügise jälle wilja magasi sisse tagasi.
III Pani tallitaja ette et tänawu aasta
lähwad nekruti numbrid wõtma.
1, Juhan Jaani p. Kirspu.
2. Karel Kõrgemägi Hindreki p.
3. Pirkwaldt Kustas. Hanso poeg.
4, Mihkel Pent. Andresse poeg.
5. Jaan Kock. Willemi pog.
6. Rinhold. Teimann Gustawi poeg.
Woli kogu tegi otsuseks et tallitaja
sellega õigust teinud et need mehed
selle healised on kes ülles antud kommis-
sioni ette astuma.
Wolimehed: Hindrek Tiismann. +++
Hans Thomberg. XXX
" Tõnu Thomberg. +++
" Kustas Blumthal. +++
" Kustas. Mühlberg. XXX
Joosep Lutter. - +++
" Mart Kirspu. - XXX
Kirjutaja: J. Lubi
2 Mai kp. 1888 a
Oli Jäneda kogukonna wolikogu
koos ja olid järgmised toimetused
pääwakorral: -
I. Jäneda kogukonna liige Jüri Liiwak
kes Peterburgis elas, on waimahaigeks
jäänud;
II On magasis praegust 15. Tset 6. Tsek.
kaero ja 3 Tset. - Tsek. - kar. odre, sees mis
wäljalainamisest üle jäänud ja magasi
peab ehitamise pärast tühjaks tehtud
saama, kas saab se wili perede peale ära
jagatud, wõib ära müüdud? -
I Wolikogu tegi otsuseks: Jüri Liiwak saab pere
perekorda sööma pandud, kuni pass ja
pilet. Hakenrichtri juurest järele tulewad.
II. Magasis seisew wili rukkid ja kaerad
saawad ära müüdud Rukki Tsetwerti hind
5 Rbl. Kaera Tsetwerti hind 2 Rbl. -
Tubra, Jaan Einberg, Maddis Sarrapu, Kustas Blum-
thal, Peter Luik, Hans Rumbach ja Peter Pent, arwas
sid, et kohto mehhad wõiwad maggasi kassutest palka
sada, 1 Tallitaja 1 Tset. 2 Tsk. Rukkid ja 1 Tset. kaero
tallitaja abbid: 5 Tsetwk.rukkid ja 4 Tsetwk kaero. Pea kohtomees
1 Tsetw. 2 Tsetk. rukkid, kohtomehhe abbid 5 Tsetwk. rukkid.
Tallitaja: Juhhan Weichwald xxx
No 2. Protokoll.
sel 4mal Novembril 1872
Jennede ja Lechtmetsa koggukonna wollimehhed
tullid üllemal nimmetud päwal walla politsei ütle waat
misse al kokko walla laeka rahha pärrast, et kas sedda
linna intressi peale panna wõi mitte.
thal, Peter Luik, Hans Rumbach ja Peter Pent, arwa-
sid, et walla rahha ei wõi mitte intressi peale panna,
sest et wallal ühte puhko rahha tarwis on.
Tallitaja: J. Weichwald xxx
See woolimeeste protokoll mis on 20mal Aprillil 1872
aastal ülleswõetud, saab tühjaks arwatud selle pärrast et
selle woolimeeste otsusse läbbi on koggukonna kohtu sea-
dusse § 8 wasto eksitud. Lehtse moisas sel 24mal Mardikuu
päwal 1872 aastal
Kihhelkonna kohtu wannem: Fr Baron Huene
sel 13mal Decembril 1872.
Jennede ja Lechtmetsa walla koggukonna liik-
mad said üllemal nimmetud päwal Makoggukon-
na Seadusse ramato kolmandama pea tükki
§ 26, 27 ja 28 järrel üllewaatja kohto kässo peale
walla politsei üllewatmisse al kokko kutsutud, et
wanna koggukonna ammetmeeste aeg täis
on sanud, usi ammetmehhi wallima. Sedda
moda olli kokko tulnud:
Jaan Jõhwikas, Jaan Kirspu, Kustas Kirspu, Hans
Urbus, Juhhan, Lamberg, Josep Lutter, Mart Arro,
Jürri Saalmann, Jaan Pruss, Hans Birkwald,
Kustas Wildmans, Maddis Madisen, Jaan Ring-
mann, Jaak Pralits, Jaan Krimm, Jürri Borg-
mann, Juhhan Weichwald, Maddis Krimm,
Mihkel Saalmann, Mart Urbus, Kustas Blom-
thal, Tõnnis Freiberg, Kustas Mühlberg, Karel
Kirnmann, Hans Bukspu, Jäkub Kirnmann,
Mihkel Rammo, Maddis Sarrapu, Mart Eismann,
Jürri Pukspu, Hindrik Eismann, Jaan Eismann,
Mihkel Eismann, Tõnno Tomberg, Hans Tomberg
Hans Rõuk, Hans Blomthal, Hindrik Wälbe,
Hindrik Kõrgemäggi, Tõnno Purgats, Willem
Ninepu, Hindrek Sarrapu, Hindrek Tiesmann,
Jürri Eismann, Mart Abjaan, Jaan Kõrgemägi
Peter Pent, Mart Krimm, Jaan Asperk, Hans
Luberg, Tõnno Borgmann, Andres Pent. Jürri
Tubra, Peter Luik, Mart Küger, .
Seddamöda sai keige essiteks walla Tallitaja
arwatud: Jürri Pukspu anti 26 healt.
Jäneda kogukonna liigete koos olek.
1889 a. Aprilli 14 pääwal oli Jäneda täis
kogu koos Ambla kihelkonna kohtu käsu
pidamas, kas selle kogukonna wangis olewad
liiget Mart Kirsput, pärast tema wangi
põlwe kogukonda tagasi wõtta wõi mitte.
Jäneda kogukonnas on
Peremehi 69.
Saadikuid 8.
Summa 77.
Neist olid kokko tulnud. 69 tulemata jäi. 8.
Koos oliad liikmed arwasid
I. Mart Kirspud ei lubanud tagasi wõtta:
1. Mart Eismann
2. Madis Mathiesen.
3. Mart Kirspu
4. Hindrek Sarapu.
5. Andres Pent.
6 Hindrek Kõrgemägi
7 Jüri Abjan
8 Jaan Hanson.
9. Hindrek Walbe.
10. Jakob Rajassaar.
11. Jakob Niinepu
12. Peter Pent.
13. Jaan Wutt.
14. Jüri Eismann
15. Tõnu Burgats.
16. Tõnu Porgmann
17 Kustaw Blumthal
18 Jaan Kõrgemägi.
19. Mart Krim.
20. Aleksander Piilberg
21. Jaan Lubi.
22. Jaan Tomp.
23 Hans Kruse.
24. Mart Walter.
25. Jüri Urbus.
26. Juhan Kuusik.
27. Mihkel Eismann
28. Madis Sarapu.
29. Tõnis Kullisson.
30. Juhan Uint.
3. Hans Blumthal.
32. Jaan Walmann.
33. Mihkel Rammu
34 Jaak Praalits.
35. Jüri Kelpmann
34. Aleksander Org
35. Hans Birkwald.
36. Andres Steinberg
37. Kustav Eismann.
38. Juhan Müür.
39. Jaan Weinberg.
48. Kustas Bildmaus.
41. Kustas Kleeberg.
42. Tõnu Toomberg.
43. Kustas Hüüs.
44. Kustas Kulla
45. Jakob Kirnmann.
46. Jüri Pukspu.
47. Jüri Kruch.
48. Jakob Pungart.
49. Madis Rennwell.
50. Madis Kok.
51. Kaarel Kirnmann.
52. Madis Kleeberg
53. Tõnu Eismann
54. Hans Malmberg.
55. Jaan Kirspu
56. Jüri Pent.
57. Hans Luberg.
60. Jaan Kütberg.
Suma 60 inimest
II Mart tagasi wõttawad.
1. Joosep Lutter.
2. Hindrek Tiismann.
3. Hans Terk.
4. Juhan Lamberg
5. Mart Pent.
6. Jaan Kirspu
7. Jüri Jätner.
8 Hans Tamberg
9. Jakob Oraw.
Summa 9. inimest. -
Kohtukõrwamehe Järgimeheks: 3 haalega Jüri Abjan.
Täie ammetiaea teenimise pärast astusid wolimeeste liigist
wälja: Mihkel Okswort, Jaan Tomp, Hans Thomberg,
Jakob Oraw, Jüri Borgmann.
Täie kogu poolt waliti wolimeheks: Jüri Mussak.
12 häälega, Jakob Rajassaar 11 häälaga, Mihkel
Rammu. 10 häälega, Aleksander Tomson 9 häälega.
ja Tõnis Kullisson 7 häälega.
Sillakubjaks walliti täie kogu poolest Jüri Markus.
Tallitaja: Madis Sarapu. +++
Abimees: K. Hüüs
ja. Kustas Kleeberg .+++
17 Nowembri kp. 1884.
koos ja tallitaja pani wolimeeste kogule ette: et magasist
14 Tsetwert 1 karnits rukkid palkadeks ja walla
waestele wälja läheb ja kasuwilja aga 2 Tsetwerti sisse
Wolimeeste nõuheitmist mööda saab magasi täitmist
1884 perede pealt sisse korjatud 6 Tsetwerti rukkid. -
Teiseks pani tallitaja wolimeeste kogule ette et walla
kirjutaja kontrakt täis on ja temale uut kantrahti
peab tehtud saama. Kogukonna kirjutaja saab
raha palka 73 Rubla ja magasi kirjutuse eest 2 Tsetwert
rukkid ja 2 Tsetwerti kaero. - Wolimehed arwasid magasi
kirjutaja palka 2 Tsetwerti rukkid ka raha peab à 8 Rubla
Tsetwert. ülepea 16 Rubla, summa 89 rubla raha ja
2 Tstwerti kaero. Kohtrakt kestab edasi 6 aastad ilma muutmatta.
Kolmandaks pani tallitaja wolikogule ette: et tallitaja
palk wäga weike ja uus walitud tallitaja Jakob Kirnmann
selle palgaga kogunisti seda ammetid oma peale ei wõtta.
praegune palk on 13 Rubla 50 kop. raha ja 1Tsetwert, rukkid.
magasist. Wolimehed lubasid tallitajale palka 30 Rubla
aastas palka. ja 1 Tsetwert rukkid. 1 Tset. aero.
Wolimehed: Madis Mathiesen, +++ Jüri Mussat.
Aleksander Tomson. +++ Tõnis Kullisson +++
Jakob Rajassaar
Mihkel Rammu XXX
Sel 21. Januaril 1885.
Olid Jäneda kogukonna wolimehed koos 1884
aastase kogukonna kassa üle aru tegemas. Tallitaja
andis aru /et 1884 aastal raha üle pea sisse tulnud
164 rubla 68 kop. seda mööda 1. Januaril 1885
kassas 222 rubla 78 1/2 kop. lahtist raha ja 2400 rubla
raha paberid; aga se raha on 22 177 Rubla 10 kop.
on inimeste kääs, saada, mis pearaha maksta
ja walla laeka raha pearaha eest Paide wiidud.
Wolimehed tegid otsuseks: et tallitaja seda inimeste
kääs wäljas seiswad raha peab sisse korjama
niipalju kui wõimalik 10mal Märtsil peab saama
otsus tehtud kui palju raha sisse tulnud ja mis
puudub maksab wana tallitaja sisse. -
II Pani walla sep. wolimeeste kogule ette, et
nüüd uus seppapada ja seppa elumaja uueste
sai ehitud ja Sep. Didrek Kirnmann'il selle juure
järgmised kulud olnud. -
Telliskiwa ostetud - " - 15 rubla.
Müüri tööd makstud. - " - 10 " -
Pinnad ja lauad. - " - 12 " 60 kop.
Klaasid ostetud. - " - 3 " 50 "
Rauda ostetud - " - 6 " 70.-
Kattukse naelad. - " -2 " 50. "
Ahju uks ja kriiskad. - " - 1 " 35. "
Hakna hinged. - " - 1 " 20. "
Wärnits. - " - 50. "
Kitti ostetud; - " - 20. "
Üheksa hobuse pääwa a 1 rubla. -" 9 " -
Summa. 98 rubla 5 5 kop.
Wolimehed tunnistasid sep Didrek Kirnmanni
kulude üles andmise reichnungi maja ehitamise
kohta õigeks, ja tegid otsuseks: et niikaua kui
Sel 3 Oktobri kp. 1884
Ülemal nimetud pääwal oli Jäneda kogukonna
wolikogu tallitaja juhatamise all koos kogukonna
kroonu ja walla maksud 1884 - 1885 aasta kohta
jägama.
Kogukonnas on. 371. meeste hinge kelle peale järgmised
maksud maksta arwatud:
Rubla kop.
1. Pearaha 371 meeste hinge eest à 1 Rubla 68 kop. 623 28.
2. Nekruti wiimise kulu. " - " " 7 "
3, Kogukonna kirjutaja palka. - " - 66. "
4, Koolmeistri palka. - " - "- 43. "
6, Kogukonna ammetnikude palka ülepea. 52. "
7 Kooliwanema palka. - " - " - " - 225. "
Summa 818 72 Kop.
Minewa aastal üle jäänud raha maha. - 74 72
Jääb maksta. 744 00
Kogukonnas on 256 maksjad hinge kelle peale
ülemal nimetud summa maksta arwatud ja peab
sedamööda igaüks maksja hing 2 Rubla 91 kop.
maksma ja ette 96 kop.
1, Lehtmetsa kogukonnas on 24 hinge a 1 R. 68 k. 40. 32.
2, Walla kirjutaja palka. - " - " - 7 "
3, Koolmeistri palka. - " - " - " - 6. "
4. Tallitaja palka. - " - " - " - 5 "
5, Nekruti wiimise kulu. - " - " - 2 "
6, Kooliwanema palka - " - " - " 30.
Summa. 60. 62.
Minewal aastal järele jäänud maha. 4 52.
jääb üle. 56 10
Kogukonnas on 16 pearaha maksjad hinge ja peab seda-
mööda igaüks maksja hing 3 Rubla 51 Kop. maksma
Teiseks pani tallitaja wolikogule ette et kogukonnal walla
maja ei ole ja et wald seks omale maja peab ehitama.
Wolimehed tegid otsuseks: et kogukond walla kohtumaja
ehitama peab, puu maja, ja tallitaja peab sellepärast
wolikogu palwet auuliku mõisa Herra ette panema et auulik
mõisa Herra seks matrijaali, nagu palka, laudu ja
telliskiwa annaks.
Jaan Tömp. +++
Hans Tomberg. +++
" Mihkel Okswort. +++
" Jakob Orraw XXX
Sel 2sel Weebruaril 1884.
Oli Jäneda-Lehtmetsa täis kogukoos tallitaja
ülewaatamise all. Ja kogukonna liige Tõnu
Thomberg pani kogukonnale järgmise
soowimise ette et temal enesel poega ega abi
tema perepidamises ei ole; - sellepärast
soowib tema omale poeaks ja wanaduses
toitjaks sellesamma kogukonna liiget Mart
Krim'i poega Marti omale abiks perepida-
Järgmised täie kogukonna peremehed lubasid
et Tõnu Thomberg'ile wõib poeaks ja hoolekandjaks
jääda.- Mart Krim'i poega Marti.
Juhan Org.
Juhan Landberg.
Hans Rõuk.
Joosep. Lutter.
Jaan Kõrgemägi.
Mart Aru.
Tõnis Kullisson.
Kustas Hüüs.
Kustas Blumthal.
Hans Thomberg
Mihkel Okswort
Marti poeg Mart Krim tõutas et tema ka
Tõnu Thomberg heameelega poea kombel,
tahab aidata ja teda tema wanaduses toita.
Kogukonna nimel.
Tallitaja Madis Sarapu
Abimees. K. Hüüs. K. Hüüs +++
Oli Jäneda-Lehtmetsa täis kogu tallitaja
ülewaatamise al koos. ja kogukonna liige
lesk naine Ann Weinberg pani oma soowi
täie kogule ette järgmisel wiisil, et temal
enesel poega ega abi tema wanaduses ei ole
Sellepärast soowib tema omale poeaks ja
toitjaks sellesamma kogukonna liiget
Kaarel Saalmanni poega Kustas
Saalmann'i
Järgmised täie kogukonna peremehed
ja saadikud lubasid et lesk naise An Weinbergi
poeaks ja toitjaks. wõib jääda Kustas
Saalmann.
Jaak Praalits.
Jüri Org
Jaan Wolmann.
Kustas Нüüs.
Aleksander Thomson
Nõu piddamise Prottokoll 17mal Nowembris 1879.
I Koos olliwad wollimehhed, ja on nõu piddand, ja lubbawad
walla laeka rahhast, need all nimmetud rahhad, wälja maksta
ja mahha kirjudada.
1. Kadri Saitsowi korteli rahha, aasta ette 5 Rubla " Kopp
2. Ewa Sarika wangi rahha " - 70 -
3. Tallitaja reisurahha I pool pearahha wia. 3 - 50 -
4. Kahhe kordne Isaku kirriku posti rahha. 4 - 48 -
5 Jõwwi kirriku ehhituse rahha 1879. 15 - 75 -
6. An Milleri ja Tomas Parrisniku passi posti rahha. 50 -
7. Illuka Kolimade rent II pool 1879. 15 - " -
8 Koolmeistrile Kolimade kõrwa. - 15 - " -
9 Walla kirjutuse I pool 1879 aasta palga rahha. 30 - " -
10. Illuka kolimaia aknade parrandamine. 1 - 90 -
11. Hakenrihtri kohtu rahha. 8 - 31 -
12. Surnu kirstu laua leikuse eest.  1- 95. -
13. Tallitaja Negrutti wemissega kullutand. 9 - " -
14. Walla kolima ahjude parrandamine. 1 - " -
15. Walla wollimeeste uwe ramatu eest. 1 - " -
16. Post padendi rahha, wallast. 1 - 20 -
17. 10 passi lehte ostetud. " - 50 -
18. Kolimaia korsnapühkimise rahha: aastas. 2 - 40 -
19. Walla kirjutus tinti ja kowärid " - 60 -
20. Wallamaia ehhitusse rahha 1879. 31 - 27 -
Summa: 149 Rubla 6 Kop.
Wollimehhed: Jurri Nõmme +++ Tallitaja: Mart Sabbalotna.
Mihkel Sibrik +++ abbimehed: Jaan Kask. +++
Jurri Kask. +++ - Mart Räbbin +++
Juhhan Matar +++
Jakop Paist +++ Peakohtumees: Niggulas Sarikes +++
Mihkel Sootsu. +++ Perremees: Juhhan Pappa +++
Jaan Sibrikas. +++
Nõu piddamine 18mal Mais 1883.
1) Wollimehed, ollid koos selle pärast, et (Soldati) Jurri lesk
Liisu Parrisnik nõuab, omma kahe lapsele leiba, ja kortelid
walla poolt: Wollimehed, on arwand, et Lisu Parisnik saab
kortelid, perremehe Karel Tarakuse jures. Ja leiba saab
magasist, walla rehknu peal üks setwerik rukid, ja nelli
karnitsad Odri igas kuus: Ja se andmine kestab 23ma Aprilli
1884ni. Need lapsed kellel se leib antud saab on Karel 9 aast
wanna ja Miina 7 aastat wanna.
Wollimehed: Jaan Kask +++
Karel Tarakus XXX
Pärtel Kilk. XXX
Jurri Punde XXX
Jurri Kask XXX
Pärtel Kaupmes +++
Jurri Räbbin XXX
Kustaw Sootsu XXX
Tallitajaja: Mart Sabalotna.
Nõu piddamine 31mise Augustis 1883.
1) Wollimehed, ollid koos, ja pidasid nõu, selle wilja ülle mis
magasist wälja antud saab ilma tagasi maksmiseta.
Siis ülle pea läheb Waestele ja Kihelkona kohtu kõrwa meeste
palk 8 Kulli rukkid ja 5 kulli 2 setw Oadri. Ja maga-
si wilja kassud tewad 2 kulli rukid, ja 1 Kulli 1 setw 4 karnits
Odri: Siis jääb pudu 6 kulli rukid, ja 4 kulli 4 karnitsa Odri
mis tagasi tarwis maksta: Ja seda wilja on wollimehed
nenda arwand, tagasi korjata, wallast, Pea raha maksjade
hingede pealt, et iga pea raha maksja hing; maksab
15 29
2 karnitsa rukkid, ja 1 1/2 karnitsa Odri. Ja kellel mitte seda
wilja maksta ei olle, siis maksab, selle wiljade hinna 50 kop.
2) Selle 1883 II poole pea raha maks on arwatud 1 Rubla 30 kop. hinge
peal peab koko tullema 263 Rubla 90 kop. Rente Reie on maksta
281e hinge ette. 262 - 74 -.
Jääb järrel. 1 R 16 kop
Wollimehed: Jaan Kask. III
Kustaw Sootsu +++
Pärtel Kaupmes XXX
Tallitaja: Mart Sabalotna.
Koos oliwad wolimehed 17 Detsembris 1886.
1) Wolimehed olid koos, ja pidasid nõu, Aleksander, ja Liisu Leieri
üle, et nemad paha haiguses on, ja wolimehed arwawad
et nemad Rakwere hospitali, peawad minema, endid parandama
ja kui neil enestel, jõudu ei ole oma rohitsemise eest maksta, siis
maksab, kül wald nende rehknud ära, ja perast peawad, seda kulu
wallale ära maksma.
2) Wolimehed on walla laeka rehknud, üle kulanud ja leitud
40 rubla 86 kop: järel olewad. (Ja hinna paberid 1325 rubla.)
Wolimehed: Juri Punde.
Juri Räbin.
Juhan Adelgunt.
Jakop Punder.
Mihkel Sibrik
Jaan Räbin.
Mihkel Anbah.
3) Wolimehed: on walla kirjutajale wene kele kirjade eest
lubanud, 10 rubla. Ja see akas 1misest Januarist. 1886. kuni 1mise
Januari 1887ni. Ja se raha on ühe aasta eest. Teise aasta
peale ei ole se palk kinnitud
Juri Punde +++
Juri Räbin XXX
Juhan Adelgunt XXX
Jakop Punder +++
Mihkel Sibrik XXX
Jaan Räbin XXX
Mihkel Anbah XXX
22 43
6) üks purk walla kirjutus tarwis tinti. - 65 kop.
7) Tallitajale Pea raha wemisse tee kullu. 3 Rubl 50 -
8) Wallawaese An Millerile kirri sadetud. " - 7 -
9) Walla kirjutataja palk 23mast Aprillist
1881e est tassa makstud. II pool. 30 - " -
10.) Jaan Pärnikule, passi raha tagasi
antud, et üle 40 aast wanna on. 3 - " -
Ülle pea Summa. 61 Rubla 89 kopik
Wollimehed: Jurri Nomme. +++
Josep Räbin +++
Juhan Matar +++
Jurri Kask +++
Jurri Kollo +++
Mihkel Sibrik +++
Jakop Paist +++
Mihkel Sootsu +++
Nõu piddamine 2 Septembri 1881.
1) Koos ollid wollimehed: Ja piddasid nõu walla waeste wilja
pärrast, et magasi kassu willi mitte sedda wälja ei tee mis waestele
ülles läheb. Siis saab Odra wilja 3 kulli Odri ostetud magasi
waeste tarwis walla laeka rahaga.
2) Wollimehed on II pole 1881e pea raha maksja hingede peale
arwand 1 Rubla 25 kop. Ja Jurri Nõm on ärra surnud on maha
arwatud. Maksu alluseks on Märatud 218 hinge.
3) Wollimehed on all nimmetud raha maksud walla laeka rahast
lubanud maksta. 1) An Milleri ette Narva 13 Rubla 84 kop: Wallawaene
2) Jurri Männiku Ospitali raha 9 - 87 -
3) Surnu laua sagimine Imatus. 3 - 84 -
4) Tullekassa raha: Kolimaia eest. 1 - 8 -
5) Kooli ma rent. II pool 1881. 15 - " -
6) Koolmeistrile made kõrwa. 15 - " - ma abbi raha
7) Koli tulle rahha. (Illuka koli) 5 - " -
Summa 63 Rubl 63 kop.
Wollimehed: Mihkel Sibrikas +++
Jurri Kollo XXX
Mihkel Sootsu XXX
Jurri Nõmme XXX
Jurri Kask. XXX
16 31
Nõu pidamine 12mal Detsembris 1883. No 1
1) Wolimehed pidasid nõu. Et Libawi linna Jaan Panohwi
poia Mihkli ette peritakse kaswatamise raha 57 rubla. Ja
wolimehed arwasid, et walla laekas ni palju raha ei ole, siis saab
se raha laenatud, et pärast wõib hingede järel tagasi korjata:
Siis on wolimees Karel Tarakus oma käest luband, se raha laenata
ja wald maksab temale selle raha eest hintressid, ni kaua kui
se raha walla kääs on, 6 kopikad rubla pealt aastas.
2) Wolimehed arwasid: Et Sandarmi wedamine raha pärast
saab weetud. Ja iga woori pealt, saab 1 Rubla makstud, olgu
ma ni kauge kui tahes, ja se raha saab walla peremeeste pealt
korjatud: Illukal on neid maksjaid 17 perret, ja Imatus 11 peret:
Se on kokko 28 perret.
3) Wolimehed, lubawad Juri Essensoni Lange tõwes poiale
4 karnitsa rukid ja 4 karnitsa Odri, igas kuus, ja läheb Imatu
Hants Puulmani jure elama.
4) Walla laeka raha sisse tulek ja wälja minek on wolimehed
üle kuland. Ja oli raha järel 57 rubla 12 kopikad.
Wolimehed: Pärtel Kaupmees XXX
Juri Punde XXX
Juri Kask XXX
Pärtel Kilk XXX
Jaan Kask.
Nõupidamine 1misel Martsis 1884 No 2
1) Wolimehed pidasid nõu. Et selle 1884ma aasta I pole pea raha
maksu aluseks arwatud 205 hinge, ja iga ühe hinge peale on
maksta arwatud 1 Rubla 20 kopikad: Peale selle lubasid, wolimehed
et Koolmeistri Jaan Karafini poeg Eduart, jääb, se kord rehknust
Wolimehed: Jaan Kask XXX Kustaw Sootsa +++
Pärtel Kilk +++ Juri Räbin XXX
Juri Kask XXX  Juri Punde XXX
Pärtel Kaupmees XXX
Tallitaja: Mart Sabalotna
Nõupidamine 12mal Septembris 1884 No 3.
1) Wolimehed pidasid nõu: Magasi kassu wilja üle, et ruki kassud tewad waeste wilja
täis: aga Odri tuleb 1 kuli 4 setw, pudu siis on minewa aastast korjamisest, järel
jäänd 7 Rubla 50 kop: Siis saab need Odrad sisse ostetud, ja nii palju laeka rahast
juurde pandud et se jagu Odri sisse saab. Ja Kadri Saitsowile, ei sa enamb
Magasist wilja antud, waid se peremes kus tema oma ku kortelit peab, anab
oma käest temale üles pidamist.
2) Selle 1884a aasta aasta II pool pea raha saab nenda sama kui I polgi
1 Rubla 20 kopika pel korjatud, iga maksja hinge pealt.
3) Wolimehed lubawad need all nimetud rahad walla laeka rahast
maha kirjutada. 1 Mihkel Panohwi üles pidamise raha Libawi 24 Rub 39 kop
2 Robert ja Anna Lawintski Ospitali raha. 14 - 83 -
Wolimehed: Kustaw Sootsu +++. Karel Tarakus +++.
Juri Räbin +++. Juri Kask XXX.
Jaan Kask. XXX. Pärtel Kilk +++
Pärtel Kaupmees. +++. Juri Punde XXX
Tallitaja Mart Sobalotna.
30 59
Koos oliwad wolimehed: 14mal Detsembris 1888.
1) Sai wolimehedel ette loetud, mis uus tallitaja, Jaan Sibrikas
puhast raha (ja hinna paberid 4000 rubla) Sest puhtast rahast, mis
sisse tulnud, ja wälja läinud. Siis oli 7mast Detsembrist s.a. järel
5 rubla 95 kop. Puhast raha.
2) Wolimehed on lubanud, Jõhwi kohtumaia, wangide wahid (ehk
politseid) raha palga peale wõetud. Et mitte wallast wahtima ei
akka.
3) Wolimehed lubasid Juri Räbinale Hants Eedli sööma raha 11ne päwa
ette. 1 Rubla 10 kop. walla laeka rahast makstud. Ja nüüd käib perre
perrelt. korda. Ja kewade wõib, Tallitaja Eedlile passi anda.
4) Wolimehed lubasid, Imatu Kooli aknade parandamise tarwis
üks rubla. Ja kooli kaardi juure 2 rubla. (Üle pea 3 rubla)
5) Jõulu puu küündlade tarwis, on Illukale, 1 rubla, ja Imatu 50 kop.
Wolimehed: Juri Punde XXX
Jakop Punder XXX
Jakop Paist. XXX
Juri Nõmme XXX
Jakop Hindreus XXX
Jaan Adelgunt XXX
Madis Weski XXX
Mihkel Sootsu. +++
Tallitaja: Jaan Sibrikas. +++
Koos oliwad wolimehed 5mal Septembris 1889.
1) Wolimehed pidasid nõu, magasi wilja wälja laenamise üle. Et kassudest
üle kahe maksu magasi, wälja maksudest tuleb pudu 2 kuli 6 setw karnitsa
rukid, 6 setw 4 karnitsa, Odri. 2 kuli 4 setw, 4 kar kaeru. Ja wolimehed, pea-
wad nõu. Et see wili walla laeka rahast, sisse ostetud saab, kui Keiserlik
Kihelkona kohus, seda luba anab.
2) Wolimehed peawad nõu. Illuka ja Imatu magasi aidad, kubermangu
tule kassase sawad üles wõetud.
Illuka magasi ait 49 jalga pik. 30 jalga lai, 11 jalga kõrge
kiwi seinad, peergust kattus: on wäärt 400 rubla.
Imatu magasi ait, 36 jalga pik, 18 jalga lai, 7 jalga kõrge.
pu seinad, õlest kattus: on wäärt 200 rubla.
Wolimehed: Juri Punde. XXX
Jakop Punder. XXX
Juri Nõmme. XXX
Jakop Hindreus. XXX
Jaan Adelgunt. XXX
Mihkel Sootsu. XXX
Tallitaja: Jaan Sibrikas.
1) Sel 9mal Detsembri wõtsid Illuka walla perremehed Mihkel
Sootsu, kääst Nõmme maia mis sel suwel hitud sai wastu.
Ja wastawad, perremehed kuus. (6) aasta selle maia ette, et
ei lagune. Ja on kõlblik, kui 6e aasta pärrast, mõisa wallitsus
selle maia walla kääst wastu wõttab.
Perremehed. Kustaw Sootsu, Jaan Sibrikas, Karel Tarakus