Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Tallitaja: Jaan Nolk.
Walla maksu rehnung.
Sel 19 Aprl 4
Kirjutaja palk 25 rbl.
Waese lapse kaswatam. r. 36 "
Summa 61 rbl.
Maksjaid on 125 meest selle
järel tuleb 49 kop. mehe pealt
Abimees Kaarel Neumann
Märts 31
3 Wõeti nõuks rätsepat Madis
Stolberg'i pääraha maksu alla
panna niisama Juhan Lilienblumi
ja Andres Lilienblumi poole maksu
4 Pääraha sai arwatud. Maksjaid
on 129 meest. Kroon pärib 200 rupl.
9 kop. Mehe pääle arwa
ti 1 r. 60 kop., teeb wälja 206 rupla
40 kop. Mis rohkem on saab wana
puudu jäänud päärahe täitmiseks
arwatud.
Wolimees Jaagup Thalberg.
5 Otsuseks wõeti Waselema nurka
ka tallitaja abimeest walitseda.
6 Walitsetud saawad:
Walla täis kogu
Tallitajaks: Juhan Liisberg 22 häälega
abimeesteks
Tooma Jaan Jaanwerk 24 häälega
Wanapere Madis Ammann 11 häälega
Wolimeheks Juhan Liisbergi asemele
Tõnu Hans Aamisep 13 häälega
ja Karl Neumanni asemele.
Rehe Jaan Treumann 13 häälega.
Tallategi Karl Remmel
abimees Toomas Drewert
7 Nagu kõigil tuttaw, on Jaan
ja Anna Altdorff pillajad innimesed
sellepärast arwasiwad wolimehed õigeks
härra nende poja Jaagup Altdorffi
le pärida jätnud, ei saa mitte
nende nende kätte antud, waid
jääb kihelkonna kohtu hoidmise
ja kahe wöörmündri iseäralise hoole
alla. Nendeks woormündriteks seati
Rummu Toomas Steinfeldt ja Hannuse
Kristjan Kreideberg
Wolimees Hans Aamisep
Anna Seppel nõudis passi raha et ta
passi pole tarwitanud, tagasi. Lubati pool
see on 1 rupla tagasi.
Madis Amman
Koos oliwad. tallitaja Juhan Liisberg abime-
hed. Madis Ammann ja Jaan Jaanwerk ja
wolimehed Jaan Treumann, Toomas Weimann
a) Pääraha ära jagamine.
Kroonu pärib 199 supla 15 kop.
123 maksjat, tuleb iga lühel maksta 1 r. 62 kop.
b) Madis Treumann pärib tütre passi raha,
tagasi, sest see on warsti pärast passi wõt-
mist mehele saanud.
d) Lesk Triinu Weimann palub laste kooli-
tamise pärast abi. Lubati pool tsetwerti
magasist.
e) Alasi Jüri palub wanaduse pärast abi.
Abimees ja wolimees Madis Ammann
Koos oliwad: tallitaja Juhan Liisberg, abimees
Jaan Jaanwerk ja wolimehed: Madis Ammann
Saamul Neumann, Toomas Weimann, Jaan Treu-
mann ja Jüri Ammann.
a) Karl Fischmann oli walla abi nõudnud.
tohtri kirja ette näidates, et tal pikaldane
on. Teda mõisteti wallas ringi käima,
üks päew igasperes.
b) Küsimine: Kus kohta koolimaja saab ehi-
tatud? - jäi wastamata.
Koos oliwad: tallitaja: Juhan Liisberg, abi-
mees: Jaan Jaanwerk wolimehed: Madis Ammann
Saamul Neumann, Toomas Weimann, Jaan
Treumann, Saamul Welbach ja Jüri Ammann
a) Jaagup Reinfeldt nõudis Mari Friedemani
passi raha tagasi, sest see jäänud haigeks
ja surnud ära, ilma et seda passi oleks
tarwitanud, ja tema olla seda raha
laenanud. Lubati tagasi.
b) Siin Keskel ja Jaan Parbo soowisiwad
seia walla hingekirja üles wõetud saada.
Siin juures sai üle üldiseks sääduseks
tehtud, et need meeste rahwad keda walla
hinge kirja wõetakse, peawad magasisse
maksma 1 tsetwert nukkid ja 1/2 otri
eht 15 rupla raha. Tahawad nad
k 15ma
niisamma kui minnewa aasta ja rahha
arw ühte wisi
Tallitaja Ado Abel
Kirjutaja T. Neider,
Kihelkona kohtus läbbi waadatud
sel 12mal Jouluk. p. 1879.
Kih. kohto wanem JvGernet.
Tallitaja kasso peale ollid Riddali
kirrikowalla wollimehhed kokko
Karel Je
Mart Laurits
Ado Loomsman
I Wotsid nõu Maggasi aita lahhil
tehha ja wallale wilja wälja laenata
neda, et igga taie ma perre saab
1 setwert Rukkit ja pool setwerti
Odre ku jaoks.
Nenda palluwad Wollimehhed
Talwek
23mal
lubba wilja laenuks anda.
II Said ka pearahhamehhed ülles
loetud ja rahha ärra jaggatud
ja tulli nenda; kui pearahha
ramatuse on ülles kirjutud.
Kirjutaja T. Neider.
Tallitaja kässu pe olid Täiskoggo
kokko tulnud koggokonna maiase nimelt
Tonnis Kapper Ado Abel
Karel Je Ado Loomsman
Teised keik on koggokonnast wäljas.
Wallitud sai:
Tallitajaks Karel Je 3 hälega
Abbimehek jä paigale Tõnis Kaper
Wollimehheks: Ado Loomsman
Alla kirjutanud
Tallitaja Ado Abel.
Kirjutaja T. Neider
Tetsebr
Wollimehed Tõnis Kaper, Ado
Lomsmann, Tallitaja Karel
Habel olid koos.
Tallitaja panni keik aasta
rehnungid ja ja arru lehhed
ette ja andis aastase toimedu-
se ülle arru ja leiti et temma
selle aasta sees keik heaste ja
hoolsaste olli toimetand
Wollimehed Tõnis Kapper XX
do Ado Loomsmann XXX
Tallitaja Karel Hie XXX
Kirjutaja MKentman
16. Febr.
Tallitaja kässu peale olid woli-
mehed koos, rewision sai loetud
ja leiti et sel koral maksu aru
se juure tuleb Kustas Brandt
kes 14 aast wanaks saand; se järel
on 1884 I pool meeste aru
16 maksjad, nendel on maksa
(x12)
Rentereise - 17,64 kop. = 111 kop
Walla kirjut. - 4,00 - 25
Witungi rahaks 12
Summa 21,76 - 136 kop.
See peale tuleb Rentereise 111 kop.
Walla maksud 25 -
Summa 136 kop.
Wollimehed
Tõnis Kapper
Ado Loomsmann
Tallit. Karel Hie
Kirjut MKentman
dused
1890a.
2. Now.
Tähen-
juure ei tule kedagi siis on maksu all
15 meest. - Maksta on:
Ülema Talur. kohtule 2 42 kop.
Walla kirjutaja palk 7 50 "
kohtuwanemate palk 1 50 "
Gustaw Brandt 1889 a. maks 71 "
12,13 kop.
Tuleb mehe peale 81 kop. . Kinnitada saata
Talur. asj.
Wolim. Karel HIe
Kommissari
Härra kätte.
" Ado Habel
" Ado Loomsman
Talitaja Tõnis Kapper.
Talitaja Käsu peale oliwad Ridala
wolimehed koos 1) Ado Loomsmann, 2) Ado
Abel ja Karel Hie.
4 Kreisi politsei noorem abiline
Härra paneb ette; Kas wald
wõtab oma peale Kroonu wangitapi
raha maksta?
Otsus: wald ei luba seda muidu
mitte oma peale maksta wõtta,
kui see kiriku konwendi poolt
saab wastu wõetud, sest meil
on kiriku wald.
5 Kas wald soowib, et SUure Lähtru
mõisa ligi laada pidamise koht saab
asutatud? Otsus:
Laada asutamine on kül soowida
aga Taebla Prikoldi kõrtsi juu-
res oleks wäga soowitaw koht,
keskpaigas ja jõe ligi.
Wolim. 1 Ado Loomsman
2 Ado Habel
3 Karel Hie
Talit. Tõnis Kapper.
Tallitaja kesso peale ollid Riddali
k 16mal
kirriko walla wollimehhed
kokko tulnud
Ja leit Pearahha mehhed õõhe
arro peal ollewad kui 1875 sügise
olli olnud ja pea raha ramatuse
on kirjutud.
Wollimehhed: Mart Je +++
Mart Laurits +++
Ado Loomsman +++
Karel Kinter +++
2. Tallitaja kesso peale ollid Wolli-
25mal
mehed kokko tulnud pea raja pärast
ja leiti nisama ollewad kui
kewade olli.
Wollimehhed Mart Je +++
1. Nowem.
1 Tallitaja kasso peale ollid, wollimehhed
kokko tulnud, pea rahha pärrast ja
läti maksjade arro nisama ollewad
kui pearahha ramatus on ülles kirjutud
Tallitaja kässo peale ollid, wollimehed
koggokonna maiase kokko tulnud
pearahha pärrast, ja leiti
nenda ollewad kui pea rahha
Jõulo
k 14mal
2 Tallitaja kässu peale ollid keik walla
liikmed kes waldas ellawad koggokonna
maiase kokko tulnud nimelt
Wollimehhed Karel Je ja Ado Loomsman
Tallotaja Abbimees Tõnnis Kapper
Tallitaja andis omma walla rehkentud
läbbiwadata nenda:
Magasis on praegu 8 setwert 58 karn Ruk
ja 14 " 52 " Odre
Rahha wilja eest 88 Rub 50 koppik
Walla laeka rahha olli 1880 aastal
järra olnud 12 Rub 28 kop
Sisse ei olle tulnud se aasta
1881 aastal walja antud 2 15
järrele jääb 10 Rub 13 kop
Pearahha on 43 Rub 29 koppik korjatud
ja ni paljo ka walja makstud
Need rehknutid on üllema nimetud
walla liimketest läbbi watadud ja
oigeks arwatud ja uus tallita
wastu wõtnud.
Allakirjutanud Karel Je +++
A. Lomsmann XXX
30 Tetsb.
Wollimehed ollid koggukonna
maiase kokku tulnud Tallita-
ja kässu peale.
Tallitaja panni maksu Rama-
tud ette ja sai keikastane arru
anne ülle waatatud ja leiti
et Tallitaja oma ameti olla
oigesti toimetanud.
Tõnis Kapper XXX
Ado Lomsmann +++
Abimees T. Kapper XXX
Kirjut. M. Kentman
1. Märtsil
Tähendused.
Wollimehed olid Tallitaja
kässo peal koos, Tõnis Kaper
Ado Loomsmann Tallitaja
Kaarel Leie. - Rewision
sai loetud ka leiti et maksu
arulisi  juure tulid olid
1 Willem Brandt Soldat, 2 Mart
Hie Soldat. ja maha jäi Alexan-
der Brandt Soldadiks läind
see järel on maksu aralisi mehi
16 meest, nendel tuleb maksta
Rentereise - 19,64 kop
Walli kirjutajale 3,68
Wiitungi raha 16.-
Summa 25,12 kop.
See jarel on maksta 1883
I pool 157 kop.
Wollimehed Tõnis Kaper
do Ado Loomsman
Kirjut. MKentman
kässu peale kokku tulnud ja
sai pea raha arru tehtud
ja leiti et Rewisiono järel
juure ei tulle aga maha
läheb Willem Musku. - See
järel jääb 1883 II pool
meeste arru 15 meest nendel
on maksta.
Rentereise - 19,63 kop
Walli kirjutajale 2,00
Kihelkonna kohtu 60
Kohtumeeste palka 150
Wiitungi raamat ja raha 77 kop
Suma 25,50 kop.
See peale on mehel maksta 170 kop.
Wollimehed. Ado Loomsmann
Talitaja Karel Hie
Kirjut. M Kentman
Riddali Kirriko walla täis koggokonna, wollim.
koggo ja koggokonna jäode nou heitmisse ja wallitse
misse protokoll
Koggokonna maiase ollid tallitajad tallutamisse
Närik.
al kokko tulnud:
2 pääw
1) Ma ommanikkude nimmed.
2) Maderentnikude nimmed:
1 Tõnnis Kapper
2. Mart Je.
3) Ilma mateta walla liikmette nimmed:
1 Ado Loomsmann
2 Peter Awik.
3 Mihkel Koit
Tullematta ollid jänud:
1 Mihkel Weltpärg
2 Karel Perant
Wallitsedud sai
Tallitajaks Ado Abel
Abbimehheks Mart Je.
Koggokonna wollimehheks:
1) Made pissajate hulgast:
Mart Laurits.
Numbri
Numbi
Jürri
kp.
Riddali Kirriko walla tais koggokonna, wollinikude
koggo ja koggokonna jäode nou heitmisse ja wallit
semisse prottokoll.
Mart Je.
2) Ilmamateta ligete hulgast:
Ado Loomsman.
Karel Kinter.
Allakirjutud
Tallitaja Tönnis Kapper
Abbimees Ado Abel
Koos ollid Riddali kirriko walla liikmed
Kirjutaja T: Neider.
Tallitaja tallutamisse al ollid Ridda
li Kirriko walla wollimehhed kokko
tulnu: Wollimehhed
Mart Je
Ado Loomsman Karel Kinter
Nõuks sai petud magasi aidast wilja
laenata: Perremehhele 1 Tsetwert Ruk.
ja pool odre kuus ja ilma mateta mestel
Tallitaja Ado Loomsmann
Kirjutaja T: Neider
Nimmed kes wallitsemas on olnud:
1) Tõnnis Kapper
2 Ado Abel.
3. Mart Jee
Kirriko walla moistmist möda on koggo-
konn ammetmehhi sanud walitsedud
1) Tallitajaks
Tõnnis Kapper
Eestseisjaks
Mart Je on koggokonna
kohto kohto teine kõrwa mees ja ka
wolli mees
WOllimehhed moisa sullaste ja Perremes.
tesullaste ja neist kes omma kä peal ilma
madeta ellawad
Moisa sullased
Perremeste sullased
Ado Abel.
Ja neist kes omma käpeal ellawad
Mihkel Koit
Sel 8mal Webruaris 1867 ollid Kirrikowalla
wollimeste koggo koos nou piddamas Maggaski
aida lahti teggemisse pärrast. Ja wollimehhed
on lubbanud ühhe mu jäoks perre peal wälja
anda 1 setwert Rukkit ja 4 setweriko Odre
ja Tallitaja on ka selle nou puddamissele
otsust teinud
Tallitaja Tönnis Kapper +++
ramatuse on ülles pandud ja rehnungid
sinna jure kirjutud.
Tallitaja: Ado Loomsman +++
Ado Abel, Karel Kinter +++
3. Willem Kapper Tõnnise poeg 6 aastad
wanna sai Mart Lauritse poiaks kirjutud.
Kihelkonna kohtus läbi waadatud d. 10 Januar 1878
Riddali kihelkonna kohtu Herra JvGernet
Ei olle ühti nou piddamist olnud
pearahha ja maksjad on nena sama
kui minewa aasta ollid.
Küündlk
Webrur
Tallaitaja kässo peale ollid
wollimehhed kokko tulnud nõu
piddama Maggasi wilja pärrast
Nõuks sai pandud muist Maggasi
wilja ärra müia selle pärrast et
tahhab wannaks jäda ja 6 Rublaga
setwert anda.
Wollimehhed: Mart Je XXX
Mart Laurits XXX
Ado Loomsman XXX
Austud Kuberneri Herral
Riddali kirrikowald pallub Kuber-
ner Herra kääst lubba Maggasi
wilja müia et ta mitte ärra
ei rikku. Kirriko waldas on 19 mehhe
hinge ja Maggasis on 21 setw. 3 werk. Ruk
ja 14 - 6 - Odr.
päw
Febr. 11.
1. Tallitaja kässu peale olid wolime-
mehed koos. Karel Hie Adi Looms-
man Martt Laurits. Tallit. Tõnis
Kaper kirjut MKentmann
Rewision sai loetud ja juure tulid
kes 14 aastaseks saanud.
1. Willem Kapper
See järek on sel koral maksu arus 18.
meest nendel tuleb maksta 1885 I
Rentereise - 17,64 kop. = 98 kop
Walla kirjut 4,50 = 25
Summa 22,14
Rentereise 98 kop.
Walda - 25
Summa 123 kop
Tallit. Tõnis Kapper
Kirjut M Kentman
Nobr.
Tallitaja kässu peale olid woll-
mehed koos: 1)Karel Hie 2) Ado
Loomsman. Tallit. Tõnis Kapper
Rewision sai loetud ja leiti
et jure ei tule ja maha jääb
1) Karel Brandt surnud.
See järel on pearaha aru 1885 II
pool meeste hinge 17 meest.
Nendel maksta.
Rentereise 17,64 kop = 104 + 4
Kirjut. 3,25 - 25
Kohtumehe pl 1,70 - 10
Kihelkonnakohtu 48 - 3x3
Kwiitungiraha 7
Suma 24,14 kop = 142
Rentereise 104
Wallamaks 38
Tallitaja T. Kapper.
Tähendu
Tallitaja kässu peale oli wal
la täis koggo koos, Tõnis Kapper,
Adi Habel, Ado Loomsmann
Mart Laurits; Uute ametmeeste
wallimine sai käsise wõetud
ja waliti.
Tallitajaks Tõnis Kapper
Abimeheks Ado Habel
Kohtuwan. Jaan Jünter
3. Rewision sai loetud ja leiti
et sel poolel 2 meest juure
tulewad. Nend 17 mehel on maksta.
Rentereise - 17,64 kop.
Walla kirjut 4,25
Witungiraha 24
Kohtu meeste palk 170
Kihelkona kohtu 48
Summa 24,31 kop.
Renteise
26 Julis
Jan, 11,
See järel on maksta
Rentereise - 104 kop
Wallamaksud 39
Summa 143.
Tallitaja Karel Hie
Olli wollikogu koko tulnud
ja Tallitaja pani keik walla
Rehnungid ette ja leiti et olid
õgesti toimetatud ja jääb wallal
Magasi aita 131,10 kop selged raha
do 100,00 - Hina paber
Walla laeka 959 kop selged raha
Sest on pea rahaks laenatud 334 kop
Nenda et laekas järel 625 selged raha
järel on.
Wolim. Tõnis Kaper XXX
Ado Lomsmann XXX
Tallit. K. Hie
Tähendused
maksma, ja kes surreb se saab
mahha jätud, sest se mak olli neil
hingede peal.
Wollimehhed: Ado Abel
Tullemata olli jänud Mart Je.
Tallitaja  T. Kapper
Tallitaja kässo peale ollid
15 Pas
kirriko walla wollimehhed kokk
to.k.
koko tulnud:
Nouks sai pandud Maggasi
aita lahti tehha ja wallale
wilja wälja laenata, igga
perremehhele 1 Tsetwert
Rukkit ja pool Tsetwerti
Odre kuus.
Närik
2 p.
Wollimehed: Ado Abel.
Tallitaja Tõnni Kapper
Tallitaja tallotusse al ollid Riddali
Kirriko walla wollimehhed, koggukonna
maiase kokko tulnud.
Tullematta olli jänud: Mart Je.
Nouks sai pandud, pearahha wanna wõlla
korjamisse pärrast. Nüüd tunnistawad
Wollimehhed et tallitaja on on sedda,
wanna wõlga ni paljo korjanud
kui woimalik on olnud, sedda rahwa
kääst sadad.
Tallitaja Tõnis Kapper.
28 April
29 Mail
Talitaja Tõnis Kapper kutsus woli
kogu wana leeri tuppa kokku, nõuu wõrma
1 wallade ühendamise pärast, mida nüüd
säädus nõuab.
Ilmusiwad kõik, 1 Kaarel Hie, Ado
Abel ja Ado Loomsmann.
Otsustati: Meie oleme nõuus, mida
auulised üleman seaduse täitmises ette
wõtwad. - Wolim. K Hie
" A Loomsmann
Talitaja T: Kapper.
Kommissari Härra kirja No 1860 peale
kogusiwad wolimehed wana leeri tuppa kõik
kommissari Härra ja Ülem Talur. Kohtu
2 Härra ette kokku, walla kassade ühte
panemise pärast nõuu heitma. Karel Hie,
Ado Abel ha Ado Loomsmann; Talit. Tõnis Kapper.
1890a
24 Sept.
Ühendus sündis ja ühine protokoll on
wenekeeles Kiidewa wolimeeste protokollis
lehekülg -60- leida, mida Kommissari Härrale
kinnitamiseks sisse saadeti.-
Wolimes 1 Karel Hie
3 A Loomsmann
Talitaja T. Kapper
Talitaka kutse peale tuliwad woli
mehed wana leeri tuppa maksude aru
tegemiseks kokku Karel Hie, 2 Ado
Habel ja 3 Ado Loomsmann.
3 Neile saiwad maksukohalised
mehed maksuraamatust ettenime-
tatud; maksust maha jäewad:
Gustaw Brandt surnud, Gustaw Kapper
Haapsalu ümberkirjutanud ja Mart Hie Уч. сд. 1890.
Kirriko walla protokool
ammetmeste wallitsemissest.
Sel 22sel Oktoobris 1866 on essiteks koos koos
olnud ilma maata liikmed. Nende seltsist
on sanud igga kümne täie healisse mehhe
hulkast üks kümnik ehk sadik wallit-
sedud, nende nimmed
A). Moisasullased:
b) Perremeste sullased
Ado Abel
C) Kes omma kä peal ilma madeda ellaw
Sel 26mal Oktobris 1866 on teiseks Kirriko
walla täis koggo koos olnud ja ommale
täie koggo ja wollimeste koggo ammet.
mehhi wallitsenud
Essimenne wallitseminne rentnikude
hulkast
Janik
9mal
Winak
16mal
Tallitaja kässo peale ollid Tallitaja
juures koos olnud wollimehhed nou pidda-
mas Magasi wilja mümisse pärrast.
Nõuks sai pandud Magasist wilja ärra
müa ühhe saea rubla eest ja muist weel
aita jätta, agga mitte selle aasta; waid
tullewa aasta
Wollimehhed: Mart Je
Karel Kinter
Tallitaja Ado Abel +++
Koggokonna kirjutaja T. Neider
Tallitaja kässo peale ollid muist
walla liikmid koggokonna maiase kokko
tulnud: nimmelt
Karel Je Ado Abel
Mart Laurits Karel Kinder
teised on koggo konnast kaugell
Talw
ja selle pärrast tullemata jänud.
koggokonna kohto mehhi ei sanud selle
walda mitte ja on Parrila ja Kebla
walda läinud.
Tallitajad ja wollimehhed on wannad
paigale jänud.
Koggo konna kirjutaja T. Neider.
Tallitaja kesso peale ollid Riddali kirriko
walla wollimehhed, tallitaja jure kokkotulnud
noupiddamisseks, kes lähhab Kihhelkonna
kohtomeest moistma
Selletarwis sai wallitsetud: Tallitaja
Wollimehhed: Mart Laurits +++
Mart Je +++
28. Dets.
Asja
Talitaja kutsus wolikogu kokku
6. wana leeri ruumi, ptsustamiseks maan-
teede lumest puhastamise ja lageda
kohtade märkide panemise pärast,
mida Komissari Härra kiri No 3052
11 Dets. nõuab. - Ilmusiwad kõik.
1 Ado Abel, 2 Ado Loomsmann, 3 Karel HIe.
Otsustasiwad: Köstrimaadest
läbikäidawat postmaanteed meie
enam ei puhasta; kirikuwalla
maadest maanteed läbi ei käi.
Kiriku mõisa maade asjus
annab kiriku eestseisus otsust.
7 Talitaja andis aru oma ameti
ära andmise pealt, et walla kassa
on üsna tühi ja magasini kassa
seis on: selget raha 125 rbl. 20 kop. ja
raha paber No 3109 saab ära waheta-
tud, hind on 134 rbl. 28 kop. - Walla
maksude wõlgasi jäeb 7,97 kop koguda.
Wolim. 1. Ado Habel
A 2 Loomsman
Talitaja Tõnis Kapper
Talitaja käsu peale olid woli-
mehed koos. 1.) Karel Hie, 2) Adi
Loomsmann, Talitaja Tõnis Kapper,
ja sai wolikogu poolest tunnistud
et Miina Feldberg kes peale 50
aastad wana ilma suguta, on Herr-
mann ALbert Redlich (: körtri Ma-
thias Redlich poeg) sünd
aastal tema 9ma ello
aastast oma jure poiaks wõtnud
ja teda seia maale kaswatand,
Herrmann Albert Redlich on
Ridala kiriko walla nimejuha-
tajas Mina Feldbergi perekonna
hulka üles kirjotud.
4. Nowb.
Tallitaja kässu peale olid wolime-
hed koos. 1) Karel Hie 2) Ado Lomsmann
Rewisioni sai loetud ja leiti et
juure ei tulnd ega maha ei jänd.
see järel on meeste aru 17.
Nendel on maksta.
Kihelkonna kohtu 142 kop.
Kohtumeeste palk 170
Kirjutaja palk 1020
Tallitaja kullud 11
Summa 13,43 kop teeb
mehe peale 79 kop.
Tallitaja Tõnis Kapper
Tähendu-
Rougesse pandud lapsed
Millal rou-
gisse pandud
Lapse
nimmi
pannija
Aasta ku päew
wanadus
Jürriku
10 Nowr
k.p.
Riddali Kirriko walla täiskoggokonna, wol-
linikude koggo ja koggokonna jäode nõu
heitmisse ja wallitsusse prottokoll.
Parrila Kebla ja Riddali Kirriko
walla koggokonna maiase ollid
kokko tulnu Kiriko walla Wollimehed
Mart Je XXX
Nouks sai pandud 30 Jüüriku
päwal magasi ait lahti tehha
ja wallale wilja wälja laenat
igga perremehhele: 1 Tsetwert
Rukkit ja pool Tsetwert Odre
Kuus
Tallitaja Tõnnis Kapper
Tallitaja kässo peale on wolli
mehhed koos olnud pea rahha pärrast
Nouks sai mandud, et need
kes ellawad peawad pearahha
Oktbr. 12
mehed, 1) Karel Hie, 2) Ado Looms-
man. Rewision sai loetud ja
leiti et ei ole jure tulnd ega maha
läind ja maksud jääwad ni kui
86mal aastal 69 kop mehe peale.
Sai ametmeeste wallimine
ette woetud ja jäid keik wanad
ametimehed paigale
Tallitajas Tõnnis Kapper
Abim. Ado Habel
Kohtu järjemees Karel Hie
Tallitaja T. Kapper
Kohelkonna kohto wanem:
sel 14. Decem.
WidHunnius
Ametmehed
wallitud
29 oktbr.
Olid Ridali kirriko walla woli-
mehed koos 1.) Kaarel Hie, 2) Ado
Loomsman. Rewision lueti ette
ja juure tulewad:
1. Alexander Brandt (Pil. Sold.
Maha jäewad:
1.) Mihkel Koit (surnd,
seejärel meeste arru 1888 a
on 69 15 maksu arrulist meest.
Nendel maksta:
Kihelkona kohtu - 95 kop.
Kohtumehe palk. - 150
Kirjutaja palk - 7r.50
Talitaja lulud 61
Summa 10 rbl 56 kop.
teeb iga hinge 66 kop.
Talit: T. Kapper.
Oli RIdali kirriko walla
6 Nowbr
wolikogu koos: 1) Karel Hie
2) Ado Hie, 3) Ado Loomsmann
1. Rewision sai ette loetud ja
juure tuliwad kõik 14a wanad
I Johannes Kaarli p. Kinter
II GUstaw Kaarli p. Hie
III ALexander Brandt (Pil. sold.
Maha jäiwad 60a. wanused.
I Mihkel Feldberg (nõdram.
See järel meeste arru 1889 a
17 hinge. Nendel maksta:
Kihelkonna kohtu 95 cop.
Walla kohtumehele 1r70
Kirjutajale 8-50-
Ulema talorahwa
kohtu kantselei kulu 80
Talitaja kulud 12
Summa 12 r. 07 kop.
Tähend
Teeb iga maksu arruli-
se hinge peale 71 kop.
Talitaja: T. Kapper
TÜHJAD
LEHEKÜLJED
Dr. Baron Maydell
Riddala kihh. kohto wannem.
on Ridali kirriko walla walitsusse
poolt ned passid antud
Januar 27 - An Kellner 1 aasta peale ja raha 1 rubla
Dets. 6 An Kellner 1 - - - 2 rubl.
Summa 3 rub.
1 Mart Tepas 2 Kune 50
2. Anna Kaarkoppas 1 aasta pea
1 Mart Je pas 2 ku peal 50
1 Willem Piran 9 ku peal 2 Rub. 25 kop
2 Aleksander Kaarkop 1 aast p ja tema do " " "
3 Mihkel Koit. 1 " "
M.P.T.
Korj.
raamat No 1574
Korj. raamatus
asjade järje No 78
Asja nimi: raamat
Ridala kirk. w.
Wollimeeste
1866-1890
1040 Nim. nr. 1 Sü. nr. 1
wargile om lännu ei olle temma tednu
ja ei ollewat mitte koddon olnu kui Jaak
hobbose om tonu ja pool sulda puid mahha pandnu.
Moistetu Jaak Tamm peap 1 sülle eest 5 Rubla
Jaak Winalass 1/2 sülda eest 2 1/2 Rubla
nink Peter Tulf 2 1/2 Rubla kokko 10 Rubla
8 paewa sissen moiste trahwi massma.
Sel 14 Januaril 1877
Koon ollid Päkohtomees Michkel Tiks
Kohtomees Jakob Eller
do Toots Laous.
Ette tulli Jaan Tullino nink pallus Protokoli panda
et temma poijal Michklil kolekellemisse hädda paele
käip mes tunnistaja kes essi nännu om tunnistanu.
Johann Tullino tunnistas et temma essi ollewat tedda
lüwa hawwast kolu koddu tonu nink tõine kord koli-
tarren temma korwal mahha kukkunu.
Willem Peebo tunnistas et temma om ka koli-
maijan man olnu kui temma aidweren maan olnu
kui kolu, nink silma kulmu katrki lödu.
Toots Laos tunnistas kui temma kolitarren saddamisse
man ei olle olnu, agga kui temma aidweren maan
olnu sedda temma om nännu.
Sel samal paewal nesama kohtomehhe.
Ette tulli Hango Lepp ja pallus Protokolli panna et
temma tahhap Jaan Undritse poiga Peter hendale
kassupoijas wõtta, selle et temmal hendal ühtegi poiga
ei olle nink lubbap temma eest holt kanda ja kaswa-
tada ni kui oma last, kellega ka Jaan Undrits
rahhul olli, mes nemma mõllemba oma kaekirjaga
tunnistawa
Mangus Lepp XXX Jaan Undrits XXX
Sel 24 Januaril 1877
koon ollid Päkohtomees Michkel Tiks
Kohtomees Toots Laos
do Endrik Karna
do Jakob Eller
Andre Allajan kaebas siin kohto en, et Simon
Eichelmann olewat temma poija karja manno kaega
mahha lönu nink 2 kord malgaga lönu ja jalgo
pitti poisi eddesi weddanu nink temma lehma suure
saibaga pesnu nii et saiba on purrus lännu ja
olnu lehmal kats mulgo sissen nink ristluije
pääl kolm märki, selle paele lehm kolme paewa
perrast werd om nakkanu kussma ja poisil olle-
wat sellest pessmissest nüüd jookwa tõbbi sanu.
Simon Eichelmann wastas et nemma ei olle sedda
kopli aida suggu piddanu ja ollewat perremees
neile käsk andnu, et kes näep se aijago ellaja
kinni, ja om tahtnu ka ellaijad kinni aijada agga
karjosi mitte lasknu sis on temma enne poisi
kaddaja puhma paele mahha tõuganu agga mitte
lönu ellajile temmal ollewat kul keppega lönu
Jaan Räsk l. usko tunnistas et temma lömist
ei olle nännu, ent kui pois puhmas wälja tulnu
om temma werrine olnu, ellajid ollewat temma ähwer-
danu ärra tappa ja üttelnu et minna lö mahha
kui ma sadda Rubla massa se ei olle middagi
Kattri Jaas l. u. Latrest tunnistas et Simon Eichel-
mann ollewat üts kord kusetse keppiga poisile külje
paele lönu ja lehmale kolm kord om lönu nink tõisi
ellajad ka pessnu.
Andre Allajan wastas et pois on selle labbi sandis
sanu ja ei sa temmast tenjat nink nouwap poi-
si üllespiddamist ja ütte lehma piima
Moistetu. Simon Eichelmann peap poisile 3 Rubla selle
lömisse eest massma nink ellaja pessmisse
eest saap temma 15 witsa löki.
Otsus sai ette loetus ja andis Andri Allajan üllen et
temma rahhul ei ollle ja pallus Protokolli mes ka lubbati.
Suren Rõngun sel 6tal Oktobril 1867
Kyk walla kohtu mehhe ja nõu mehhe om koon
ollu, ja om pä rahha arw ülles wõetu, nink om tullu
eggä ütte pä rahha masja henge pääle, massa 3 Rub 61 kop
massa, selle 3 Rub. 61 k. sissen om ülles wõetu kronu massu, ja
kiik mu walla massu mes walla pääl om; se rahha
arw mes, ülles wõetu, on kik pä rahha ramatude ülles
kirjutedu, kui pallu kohheki massu päle lät
Walla wannemb Willem Pebu XXX
Pä kohtumees Jürri Räst
Kohtumees Jaak Allan XXX
Walla wöölmoldre Jaan Laus XXX
Walla kirjotaja Jakob Huik
Protokoll Nom.
Suren Rõngun sel 13kul Oktobril 1867
Tulli kohtu ette Gusta Õun, ja kaiwas siin kohta een et
Adu Nõggel om temma kasti ärra lahknu, nink om tedda ütte
wanna raut ratta rummuga löönu, ja sõima röwlis.
Se kaibusse päle om kutsuti Adu Nõggel ette, ent Adu ütlep
et minna ei olle temmä kasti lahknu; ent löwat ütlep kül, ja
ütlep et Gusta om tälle enne kõrwa pääle löönu seperräst om
temma ka wasta löönu.
õistus. Se perräst om kohhus neid üllew nimmedetu mihhi mõllembit
süüdlässes mõistnu, et nemmä tõine tõist om löönu, nink om
mõllembile 1 rubla hõbbet walla laadikute. Trahwi massa.
Nink seddä rahha massawa nemmä kattessa päiwa perräst ärrä.
Ent kasti lahkmisse perräst ei olle ütteki õiget tunnistus, se jääb ka tuhjäs
Walla wannemb Willem Pebu
Pä kohtu mees Jürri Räst
Kohtu mees Jaak Allun
Kohtu mees Jaan Saarwa
Kirjutaja J. Huik
Protocoll No 52
Suren Rõngun sel 3.tal Novembrid1867
Tulli ette Gotthard Kreitsbärg, ja kaiwas siin kohtu een
et temmä om sel kewwäjäl Ratzsebbä maija Rentnikus jänu,
ent nüüd tahhab, Willem Stahlbärg temmä käest poolt willa
tahtnu nink om wõtnu, Rautsebbä nurme willäst 3 1/2 wakka linna
nepit, ja tadrikke, 2 wakka, ja korma hainu, nink pikki õlki 90
kuppu, ja puddi õllgi nink aganit.
Se kaipusse päle kutsuti Sthlbärg ette, ent Sthalbärg ütlep 2 1/2
wakka linna külwi ollewat sanu, nink ütlep ne linnu kukwat
ja leodaw; ja Gotthard om ka weeti awwitanu.
Kui tohwlid om kümme minnul maan ollu, ja 10 Gotthardil.
Minnul olli kannep aijan, ja Gotthardil kapsta
Tatrike olle minnal 2 wakka sanu, säält olli minn semet 1 wak
ja neist tadrikest olle minna ka haggana sanu.
Sthalbärg kaibap Gotthardi päle, et temmäl om Gotthardi
käest sata 5 wakka keswi mes seemnes annu, ja 3 wakka
karu ka seemnes saanu, ja sel süggisel 14 wakka rükki seemnes
sanu mes ka mahha külwetu.
Mõistus. Seperräst et Gotthard om semet wõtnu ja seggi ja läbbi
mahha külwnu, om nädda et temmä iks poole willa pääle
jänu, seperräst peäb ka kik willa ni willa pooles andma
kui neide kaup om jänu, nink seddä willa mes weel pooles
mõõtmada, peab Gotthard ilma pahhandusseta ni pooles jakkama
ni kui kohhus om;
Ent selle mõistmissega ei olle Gotthard Kreitsbärg, rahhul
ja tahhab surembade kohtude kaiwata.
kohtumees Jaan Sarwa
kohtumees Jaak Allan
Walla kirjutaja Jakob Huik
Protocoll No 53
Suren Rõngun sel 10nel Novembril 1867.
Tulli kohtu ette Ell Türk, ja ant siin kohtu een ülles et
temmä om Mats Winnalassika essinu, nink nõwwap Matssi
käest, tassumist latssekaswatamisse abbis.
Se päle kutsuti Mats Winnalas ette, ent Mats ei ütle Ellu, man
ennämb käiwät kui üts kõrd, nink ei ütle seddä last omma
ollewat, ja ütlep muit ka teedwät kes Ellu man om käinu,
nink om ka neid muit käijid ülles annu, ja ka neide muide käijide
wasta tunnistajid; Ellu man käijid om ülles anna kaits, eddimäne
Johhan Oigus, ja tõnne Jakob Lausing; ja tunnistajid om 3 ülles annu
wasta Juhhanit kaits, 1. Mats Allan. 2. Jaan Tulf, wasta Jakobit, 1.
Mangus Püwwi. Selle Matsi kõnne ja tunnistajide ülles, antmisse
ütleb Ell Türk kik wõlssi ollewat, ja ütlep Matssil kaits kõrt endä
man käiwat, nink ei ütle üddegi muit käiwät.
Se päle kuttsudi Johhan Oigus ette, ent Johhan ei ütle endäl Ellu man
käiwat
Se päle 1. tunnistaja Jaan Tulf, se tunnist et nemmä om lännuwa
Johhaniga Lihhu tallule kon Ell teen man olli, sis om jänu Johhan
sinna, ja Jaan ütlep endäl koddu minnewat, tõnnekõrt om Jaan
Johhaniga koggu sanu sis om Johhan Janile üttelnu et temmä om sanu
Ellu käest. 2 tunnistaja, Mats Allan tunnistap et Johhan Oigus
om Korruste kõrtssi nukka man temmäle üttelnu, minna käisi Ellu
man ja saije Ellu käest.
Nüüd kutssuti Jakob Lausing ette ent Jakob ei ütle endäl käiwät
Ellu man. Se päle kutssuti wasta Jakobit tunnistaja Mangus
Püwwi ette. Mangus tunnistap et nemmä om ollu Jakobiga
Korruste kõrtssi man, säält om lännuwa kottu minnema sis om
Jakob küssinu Mangusse käest kohhes sinna läät Mangus üttelnu
minna lä omma koddu Lihhule, Jakob üttelnu minna lä ka ütten
sis lännuwa Lihhu küni, sääl küssinu Jakub Mangusse käest kon pool
sänggi weren Ell makkab, Mangus üttelnu een pool, sis lännu Jakob
ja kõnnelnu Elluga Ell üttelnu ärrä  kõnnela ni kõwwaste, Marri
kulep, sis tullu Ell ülles om istnu küni läwwe pääl tük aiga
sis om weel Jakob Ellu käest küssinu, sis om lännuwa ulles aida
pääle, Ell een Jakob tagga; ja se tunnistaja Mangus Püwwi ka perrä
aida pääl om Ell ja Jakob mahha eidanuwa, ja Mangus istnu pä
mannu nink wõtnu ütte malka kätte, ja ootnu, kui emma naggawa
mittagi teggema sis temma lööb; se päle om nagganu mu poisi maan
Protokoll No 19
Suren Rõngun sel
Suren Rõngun sel 5tal Aprilil
Tulli kohtu ette Ann Rehhe, ja kaipab et Mihkel
Protocoll No 21
Suren Rõngun sel 12kul Aprillil 1868.
Siin koggukonna kohtu een and Graffi härra ülles et
Simmen Pik ei olle omma renti ärrä masnu nink
Se päle kutssuti Simmun Pik ette, ent Simmin ütlep et
temmä ei olle kigi neit mait kündnu mes, temmä käene
ehk selle tallu perrä om ollu; seperräst ei ütle jõudwat
massa; nink ütlep et temma om enne tennu 70 jalksi päiwa ja
ütlep et temmal om ka hainama ärrä wõetu.
Se päle om kohhus mõistnu et Simmun peäb seddä renti
rähha ärrä masma, kui temma, temma ei massa sis jääb
se maija, mes Simmuna omma om senis pantis.
Seddä rahha peäb temma kattessa päiwa perräst ärrä masma
Kohtumees Jaan Saarwa
Kohtumees Jaak Allan
Kohtumees Juhhan Juk
Protocoll No 44
Suren Rõngun sel 27mel Oktobril 1867
Tulli kohtu ette Simmun Sootla, ja kaiwas siin kohtu een
et temma om Jürri Kiku käest 5 wakka rükki ostnu. 2 ru. 12 kop
wakka eest; ent perrä kõrt ei olle, Jurri rükki antnu; ja Simmun
ei olle sanu rükki, ei ka seddä, 3 rublat rahha mes Simmun
om käe rahhas andnu.
Se päle om kohhus mõistnu et Jürri peäb Simmunale
Walla Wannemb Willem Pebu
Walla kirjutaja J. Huik
Protocoll No 45
Graffi härra poolt. om Märt Kärikele 300 palki lubbatu
Tarre teggemisse tarwis.
Protokoll 46 No
Tulli ette W. Stahlbärg, ja and siin kohtu een ülles
käen. Ent seddä 10 Thadre maat lubbab wõtta mes enne
olli ostedu.
Linnu Andres Lepik saab 100 palki. 500 rowikut 300 latti
3. Suld 4 jalga rehha puit, ja 20 Süldä haggu
ja 50 palki kampre tarwis.
Ülbre Ants Jint saab eggä tarre päale 1 jalg 1 allu puit
ja 1 sülli haggu, nink ütte maija täis palke ja
latti ja roowiku, nink 200. hawu rowikut.
Nisoku Jakob Lesik saab 300 palki 4 sülda 2 jalga pikkad ja wiis sada rowikud
nink kolmsata lattid ja üts rehhe pu Hastuwwa Mõtssasd
Protocoll 47 No
Suren Rõngun sel 10nel Novembril 1867
Tulli kohtu ette Mats Allan ja Widrik Lepik, nink
om siin kohtu een kaupa tennuwa Winnalassi moisa
pääle, Mats Allan om Winnalassi maija Widrik Lesikele
ärrä müünu, se kaupaka et Widrik saab ne palki mes
Graffi härra om lubbanu.
Ja Widrik Lepik massab Matssile 200 rubla üts sadda kassu
rahha ja tõnne sadda seddä mes Mats om, ostmisse aiku
sisse masnu; seddä rahha massab Widrik nüüd sadda rubla
ärrä, ja tõnne sada massab sis kui Mats seddä tallu
kätte annap alla kirjutana Widrik Lesik ja Mats Allan
Pä kohtumees Jürri Räst XXX
Kohtu mees Jaak Allan XXX
Protocoll No 48
Retsniku tallu pääle om lubbatu 350 palki ja rowiku
nink latti. Ja kolme aasta pääle kütti nõwwu
Protokoll 49 Nommer
Allamärti tallu pääle om Graffi härrä poolt lubbatu
Andres Huikule 6 aasta pääle 30 süldä haggu ja 5 sülda puit
Protocoll 50 Nommer
Sawwi Andres Lauri saab 6 asta sissen 300 palki ja rowiku
latti ütte tallu Maija tarwis
Protocoll No 51.
Tulli kohtu ette mõtssa waht Jaan Simmersohn, ja kaiwas siin
1. Hain Kurwits ja Ottu Kurwits om rowikit raggunu
2. Ants Kuk om kaits kõiwu rakkunu, üts 7 tolli tõnne 6 tolli
3. Tõnnis Pijb om Jula mõtssast kaits kuust raggunu
4. Karli Kurvits Jula mõtssast kaits kuust mõllemba  8 tolli pakssu
5. Mats Rihhe om mõtssa wahti sõimanu, ja lubbanu kirwega näidata
Mõistus. Ants Kuk massab 50 kobbika trahwi, seddä massab 8 päiwä perräst ärrä
Karli Kurwits massab 1 rubla rahha trahwi, ja saab 15. witssa löki seperräst et
temma om nännu, kui mõtssat küllä weetu, ja ei olle ülles annu.
Protokoll No 56
Suren Rõngun sel 24täl Novembril 1867
Tulli kohtu ette saksa mõtssa waht J. Muhli ja kaiwas
siin kohtu een et Jürri Allan om ommi poigeka teddä nagganu
pesma, ent nink Jannine poig om 1 kõrt russikaga rintu lönu
Mõistus. Se pääle om kohhus mõistnu et Jürri Allan peäb 1. Rubla trahwi
masma, ja Jaan saab witssa trahwi.
Kohtu mees Juhhan Juk.
Protocoll No 57
Suren Rõngun sel 24täl Novembril 1867.
Tulli kohtu ette Jaak Ainsohn ja kaibap siin et Gusta Õun
on teddä sõimanu, wargas ja Röwlis, nink mõrtsukas.
Se päle kutssuti Kusta Õun ette, Gusta ütlep et kõrtssimees
om temma Krami kirstu walla walla lahknu, se perräst om
temmä sõimanu, nink kõrtssi mees om ka temmäle kolu rottiga
wasta suut wissanu se päle om temma röwlis sõimanu,
1. Tulli tunnistaja Tirman ette, se tunnistap et Gusta om kõrtssi
meest, sõimanu Rööwlis ja mõrtssukas.
2. Adu Nõggel tunnistap et Gusta oma sõimanu Wargas ja rööwlis
Mõistus. Se perräst et Gusta om sõimanu om kohhus mõistnu trahwis
20 witsa lööki ehk massab 4 rubla rahha trahwi.
Ja seddä rahha massab temma kattessa päiwä perräst ärrä
Kõrtssimees ütlep et temma om seddä rotti kirstust wällä wissanu
Protocoll 57 Nommer
Suren Rõngun sel 24tal Nõvembril 1867
Tulli kohtu ette Jaan Söötla ja kaiwas siin kohtu een
et temma om Widrik Lane käest, ostnu 2 wakka rükki
ja kaits keswi nink om rahha annu 7 Rubla 50 kobbikat.
Protocoll No 59
Suren Rõngun sel 1sel Tezembril 1867
Tulli kohtu ette Gotthard Kreitsbärg ja kaiwas siin kohtu
een et W. Sthalbärg om tullu Rautssebbä tallule ja om
tahtnu hagganit pooles mõõtu, temmä ei ollu lasnu sis om
W. Sthalbärg russigaka wasta suut lönu ni et temmä sust
om nakkanu wert jooskma, nink om  on suure kebbika käe
pääle löönu, ni et, kässi om paistema lännu.
Se kaibusse pääle kutssuti Stahlbärg ette ent Sthalbärg ütlep
et temmä om lännu Rautsebbä tallule, ja tahtnu ommi
Müjit sinna ladda panna, ja küssinu asset, ent Gotthard
üttelnu panne kos sa tahhat siin ei olle ütteki laudda, sis
om Sthalbärg üttelnu, se sanna kõrwulinne laud pitti mulle
saama, ent nüüd om ärrä antu, se päle üttelnu Gotthard seddä
ka ei sa, sis om lännuwa hagganit poles mõõtma, sääl tullu
se kaggelus, suut wasta ei ütle löwät, ent kebbika ütleb kül
lööwat, ja ütleb et Gotthard om rehhe rihhaka tahtnu lüwwä nink
hõiganu tooge mulle kirwest ma tahha tälle näidäta.
1. Se päle kutssuti Jaan Reidolf ette se tunnistab, et ei olle Gotthardi
su werrine ollu, nink lömist ei ütle ka näggewät, ütleb endäl
wällä ollewat lännu, todda ütleb kulwat kui Gotthard hõiganu
tooge mulle kirwest ma tahha näile näidata.
2. Joseb Sthalbärg tunnistab, et Stahlbärg om käsnu hagganit
sarja panna, sis om nemma nagganu pannema, ent Gottlhard ei olle
lasnu, ja om wõtnu rehhe rihha kätte nink lubba rihhaga anda
seddä kebbika lömist ei ütle näggewat, ent seda ütleb kulwat
kui Gotthard om kirwest õignu.
Gotthard, on kattele kohtu mehhele om werrist suut naidänu, ei ütlewa
werritsse ollewat, 1. Jaan Lauri. Jaak Allan.
Mõistus. Se perräst et Sthalbärg om lännu omma loaga hagganit mõtma
3. rubla trahwi walla ladgete, nink Gotthardile lomisse eest 3. Rubla
Gotthard massab 3. rubla walla ladkete seperräst et rihhaga ähvärt
ja kirwest hõigsi, temma olles wõinu perrän kaiwata Sthalbärgi pääle.
Seddä rahha massawa nemmad 8 paiwa perräst ärrä
Ent Gotthard es olle selle moist missega rahhul, ja tahhab surembate
kohtude kaiwati
Sel 22 Oktoberil 1876.
d. Endrik Karna.
Karli Tiggane (Spankau) kaebas et temmal om wastse
arra warrestatu, nink om neid nüüd jälle kätte saanu
Ado Simsoni kaest, nink küssinu kost sa neid lentsi
said, sis wastanu Rigast, perrast üttelnu et Johann
Simsoni kaest.
Ado Simson wastas et temma om neid lentsi Johann
Simsoni kaest 5 Rubla eest ostnu nink om Johann
ka üttelnu et neidega woi sa minna kost sa tahhat
warrastadu nemma ei olle, ja ei olle temma neid ka
warjanu.
Moistetu: Ado Simson peap wargusse eest 3 Rubla kirriko
waestele ja lentsi lõikamisse eest 5 Rubla kah-
jo tassomist massa.
Sel 12 Nowembril 1876.
koon ollid Pähkohtomees Mihkel Tiks
Endrik Karna kaebas et Peter Räst ollewat temma
d. Jakob Eller.
hobbose küge wankriga ärra warrestada lasknu, nink
nõuwap selle eest 110 Rubla.
Peter Räst wastas sedda õige ollewat, et om küll ärra
warrestadu.
Moistetu: Peter Räst peap Hendrik Karna ülle kõge
100 Rubla massma, nink nimmelt
egga aasta 26 Rubla et nelja aasta sissen
tassa saap selle aasta eest on palka sissen
5 Wakka rükki ja 4 wakka keswi kokko 23 Rubla
sis tullep selle aastal weel 2 Rubla manno
Sel samal päewal nesama kohtomehhe
Jaan Karna kaebas et Karli Räst ollewat
Rõngo kõrtsin temmale üks kord russikuga kige
rahwa en lönu.
Karli Räst wastas et temma sellest midagi ei teja
woip olla wast winatse pääga nalja perrast, agga
üttegi wihha perrast.
Hans Marfeldt l. usko tunnistas et Karli Räst olewat
kül Jaan Kaarnat ütte kaega kinni wõtnu, nink
tõisega lönu.
Jaan Tullino l. usko tunnistas et Karli Räst om
temmale enne laulnu, kelle paele temma wastanu
et minna lö kreiskohtomehhel laul agga mitte mulle
sis om temma Jaan Karna manno lännu nink
temmale russikuga lönu
Jaan Karna noudis selle lömisse eest 50 Rubla.
Moistetu: Karli Räst peap selle lömisse eest
Jaan Kaarnal 1 Rubla wallo rahha
nink 1 Rubla waeste laate massma
8 paewa sissen
Selsamal paewal nesama kohtomehhe.
Ette tulliwa Hans Huik wanna Kärste maija
nink leppisiwa henda wahhel seddawiisi et Jaan
massa nink nimmelt selle krami eest mes temma
Hanso kaest wõttnu om.
Sel 17 Decembril 1876.
Kohtomees Endrik Kaarna
do Toots Laos
Mõtsawaht Jaan Eichelmann kaibas et moisa
mõtsast ollewat 2 sülda puid arra warrestatud
nink om kätte sanu Jaak Tamme kaest 1 sülda
Jakob Winalase kaest 1/2 sülda ja Peter Tulwi kaest 1/2 sülda
Jaak Tamm ja Jakob Winalas wastasiwa
tedda õige ollewat, agga Peter Tulw wastas et temma on
Tanile hobbose andnu hakke tuwwa, et nema puid
kaskat ja pallitud ei ollewat temmal
saada sis jääp temma kog. ilma
Leena Tamik wastas ett temma om 4 astat
sääl käinu ja nüüd palka ei olle temma sanu
kui se ja oppanu kaddonu täddi et kui sina
ne lõnga ärra koat sis anna kats undrukut
karja latsel kask om temma perre tettu
agga sinna hoita jäänu ja pallito nisama.
Moistetu: Jaan Kleinbach peap kas selle samma
kaska ehk 3 Rbl. ja 3 Rbl. rahha nink 8 lb
lõngo tudrukule wälja massma 4 lb jääs
temmale karjosse tarwis pallito jääb mahha.
Mihkel Tiks kaibas et temma om woori
peal käinu ja antu Walgast kui minnema
omma lännu egga hobbese peale Willem
Teskale 2 Rbl. wälja temmal olnu kats
hobbest ja pois ei olle temma käest sedda rahha
4 Rbl. wälja wõtnu ja ollewat se saada.
Willem Teska wastas et tee peal ollewat ütte
Weikse Rõngo mehhe korma ärra lõhhut
ja kiik woori rahha kinni wõetu nink
weel selle rahha mes Walgast antu om peale
massnu Johan Sarwa kätte
Johan Saarwa wastas, et nisamma et
temma om selle rahha sinna peale masnu
agga Willem Teska omma käega temma
Kätte ei olle rahha saanu.
Moistetu: Et Willem Teska sedda hobbese
toido rahha mitte poisile Walgan
mehhe kahjo est sisse om masnu
peap temma selle 4 Rbl. Teskale
wälja massma.
Protukoll No 30.
sel 24dal Mail 1868
Tulli kohtu ette Jaan Kelt, ja kaibas et temma Siimon Söötiga need
Maad mis Siimon Sööt 1690 rubla eest on ostnud, poole terra peale on wõtnud
Siimon Sööt on Kaub nenda teinud, et Jaan Kelt se pool Intressi
Rahha maksab ja awwitab temmal ka sedda Maia ehhitada mis
ka Jaan Kell on teinud, se pool Intressi teeb wälja 42 Rubla 25 kop
agga Siimon Sööt on wõtnud 67 rubla, Koggukonna Kohhus moistis
et Siimon sööt mis temma Rohkem on wotnud kui se pool Intressi
peap süggise 1868 wälja maksma se teeb 24 Rub 75 kopikad
mis Siimon Sööt ka lubbas.
Pea Kohtumees Jaan Saarwa
Kohtumees Peter Huik
Protucoll 24tal Mail 1868 No 31
Tulli kohtu ette se Perremees Johhan Huik ja kaibas et temma
Sullane Andres Kantz, on alwaste tedda wantunud. Johhan Huik
on üttelnud omma Sullaste wasto minge nüüd Sööma sööge
essite Erne Suppi pärrast saate ka paksu pudru Leiba ei olle
se kort mitte tehtud olnud agga Andres Kantz on akkanud
Perremeest wanduma sinna Kirroko Rot ei joua süa anda
ja on omma Lussik Laua peale wiskanud ja üttelnud söö
isse omma sup ja tee omma töö siis on temma ka sel teisel
Sullasel üttelnud olleks sa appi tulnud oleksime talle
wallo annud.
Tunnistaja Hans Karro. sai ette kutsutud ja küssitud kas om
nenda oige kui Perremees se kaebtus ette tõi Andres Karro ütleb kül
oige ollewad. Andres Kans astub ette sai küssitus miks sinna
Perremeest ni wandusid temma ei ütle nii wägga wandunud
ollewad, ütleb sepärrast et temma ei woi Erne suppi süa peap
temma kõht wallale teggame. et temma esse ennast olli sest
Perremehhest essiti wallale teinud ja Perremees Johhan Huik tedda
ka ei tahtnud sai kohtu poolt moestetud et Andres Kans ommale
teene Perremees woib otsida. se tenistusse eest mis 9mast Aprilist
kunni 18ma Maini on teninud saab Andres Kans 2/3 Rukkid ja 2/3 Keswi
mis Kohhus moistis.
do Peter Huik
Mangnus Kogger
Protucoll 24dal Mail 1868
Tulli kohtu ette Saarema mees Prido Riihrand ja kaibas
et se Rõngu mees Hain Kurwitz on tedda omma kambri maggama wiinud
ja on temmal 4 Rub 50 kop rahha ärra warrastanud. Hain Kurvitz tulli ette
ja aiab taggasi et ei olle oige et temma temma rahha on warrastanud ja ei
olle tedda ka maggama wiinud, et tunnistust ei oln.d ei woenud ka
kohhus middagi moista. se wargusse parrast, agga et nemmad pühha
pääwal entid ollid joobnuks jonud ja suurt kakkelust ollid teinud
kortsi platsi peal ja Hain Kurwitz olli Prido Mutz katki kiskunud
said kohtu poolt trahwitud peawad kumki 3 Rubla Öbbetad trahwi
Kohtumehhed ollid keek koon.
Protucoll No 33.
Tulle kohtu ette Jaak Hansson ja kaibas et temmal Gusta Ouna
käest 10 Rubla Öbbetad saada on ja temmal on Gusta Ounal maksa
4 wakka kartuwilid ja ühhe Setelka parrandaminne mis 50 kop
wäärt arwati
Protocoll No
Suren Rõngun sel 29säl Dezembril 1867
Tulli kohtu ette Johhan Juk ja kaiwas siin kohtu een
et temma omma pois Endrik Winnalas om linnu warrastanu
Protocoll No 64
Suren Rõngun sel 12kul Dezembril 1867
Olliwa koon kiik kohtumehhe ja nõu mehhe, ning om
wastsit nõu mihhi wallitssetu.
Ni wastse om 1 Andres Will Perremees
2 Johhan Reidolf Sullane
3 Johhan Tiks Mona mees
4 Jaan Sootla Pops
5 Peddu Westerstein Sullane
Protocoll No 65
Tulli kohtu ette Mats Lemming, ja kaiwas siin kohtu
een et, Jaak Allan, om temmale, sis jänu kolm wakka
wiitu, nink ütlep et temmä om käsnu ommal wellel
Jaaku käest wällä wõtta, ent welli ei olle wõtnu,
ütlep, minna ei olle üttigi sullasega wõlku jänu, kus
ma sis sinnuka wõlku jäije, nink ütlep ka sinnu welli ei olle
minnu käest, ka mitte ütte kõrda küssinu, ja ütlep kui mul
sinna olles
temmä
minnu käest mittu kõrda nõudnu.
Se päle küssiti Jaak Lemmingu käest mes perräst se es nõwwa
sedda willa; Jaak ütlep et Lanematssi pernaine Marri Adamsohn
om üttelnu, et Allani Jaak wõt minnu käest 5 Rub. rahha
ja mas, Matssile ärrä, seperräst ei olle temma nõudnu.
Moistus. Se päale saije, wanna protokoll wälla otssitus nink perra
kaedus, ent saalt ei lewwä middaki kaibust.
Sepärrast ei olle koggokonna kohhus middägi moistnu
Ent sellega ei olle Mats Lemming rahhul, nink om surembade kohdute
kaiwanu.
Protocoll No 1.
Suren Rõngun sel 5tal Januar 1868
Tulli kohtu ette Johhan Muhli, ja kaibap siin kohtu
een et temma om saatnu omma rentniku poja Hain Rästa
Mõisata, et olles pittanu 3 wakka rükki tooma, ent se
pois Hain Räst om toonu 4 wakka ja om pannu ütte
mõisan kummagi kotti sisse 2 wakka, ja veske man om pannu
ütte kotti sisse kolm wakka ja ütte kotti üts wak, nink
kottu annu, kolm wakka ärrä ja ütte wakka jätnu andmate
kottu om Muhli küssinu kelles si wak, pois om üttelnu
si om minnu,
Moistus, se perräst et Hain Räst om omma loaga 4 wakka toonu
ja om kottu üttelnu se om minnu, se perrast om kohhus mõistnu
et Hain Räst saab 15. witssa lööki trahwis
Protocoll No 2.
Tulli kohtu ette Jaak Ainsohon ja kaibap siin kohtu een
et wäikesse Rõngu Mees Jaakn Kallijoon, om üts poolba õttak
kõrtssin joonu sis om käsknu kõrtssi mees wällä minna, ent Jaan
on nakkanu wasta sõimama ja üttelnu kas sinna minnu wallä
aijaja ollet, se pääle om kõrtssi mees tedda usse walla wõtnu ent
ette ent Jaan
Se päle kutssuti Jaan uttel et om üttelnu kõrtssi mees minna
lä essi wälla
tulli ette Jaan Türk se tunnistap et kortssi mees om käsnu
mittu kõrd wälla minna ent Jaan ei olle lännu se päle on
kõrtsi mees üttelnu minna kaiba Rongu kohtude ent Jaan
üttelnu minna rõngu kohhust ei tunne minna näit ei pelka
ja om nakkanu sõimama Zeas ja Prohwusses, ja Zea söötas ja
Sindre.
2.) tunnis Lina Rohsendahl se tunnistap et Jaan om kaggelnu ja
sõimanu, nink ka kõrtssi pernäst sõimanu Emmisses. ja Litssis
Protocoll No 10
Suren Rõngun sel 17kul Webruaril 1868
Kihhelkonna kohtu kässu päle sest 1sest Webruarist
No 184; saewa Sure Rõngu kohtumehhe wastsest wallitsetus
nink wallitssemisse man olliwa koon kiik perremehhe
nõu mehhe nink kümniku, ja ne al nimmidetu mehhe
saiwa suremba hulka kitmisse perrä wallitssetus. Nink ka
ütteliste, perremeeste ja nõu meeste poolt palk arwatus.
1. Pä kohtumees Jaan Sarwa saab palka 5 wak. Rük. 5. keswi
2. Kohtumees Peter Huik saab palka 3 1/2 wak Rük. 3 1/2 keswi
3. Kohtumees Jaan Tulf saab palka 3 1/2 wak. Rük 3 1/2 keswi
4. Kohtumees Mangus Kogger saab palka. 14 Rubla rahha
1. Abbikohtumees Jaan Allan
3. Abbikohtumees Johhan Tiks
Walla wannemb saab 23 Rubla rahha, pärahha masjite hengi
päält, ja perremeeste poolt 3. wakka Karu.
Nelli wõõlmöldret sawa eggä üts, 3 1/2 wakka Rük. 3 1/2 wakka keswi
Kohtumees Johhan Juk XXX
Kohtumees Jaan Saarwa XXX
Kirjutaja Jakob Huik
Neumehhed Peter Puidak
Andres Reidolf Neumehhed Gusta Zolk.
Toots Laas
Jürri Sootla
Michel Juur
Peter Sawi
Enno Treier
Andres Lemming
11867 Widrik Kuus
1867 Peddo Westerstein
Johhan Tiks kohtumees
Tannel Sawwi
Andri Will
Protocoll No 11
Suren Rõngun sel 23tal Webruaril 1868
Tulli kohtu ette Willem Sthalbärg ja and siin kohtu een
ülles et temmä seddä Rautssebbä tallu om ärrä münu
ütte Morna walla mehhele nimmega Jürri Elblaus.
2700 Rubla eest (kaitstuhhad säitssesadda rubla) selle kaubaga
et ostja wälla massab. eddimänne aastak 500 rubla, 1 sadda
nüüd käerahhas, ja sel tullewal süggisel, ehk Märti päiwäl
400 sadda, nink tullewal astal massab 500 rubla, ja päle
selle mes wõlku jääb, sedda massab ostja eggä aasta 150 rub.
Kohtumees Johhan Juk
Suren Rõngun sel 1sel Märzil 1868
Tulli kohtu ette Gotthard Kreitsbärg, ja kaiwas siin kohtu
een et, temma om Rautssebba tallu kuwwe aasta päle rentnu
ülles andnu; et temmä kohhegi ei wõi minna,
Se päle kutsuti W. Stahlbärg ette. W. Stahlbärg ütleb et
temmä om Gotthardili üttelnu Jakobi päiwäl., nink om ka
1 tunnistaja Ann Rehhe ja tõnne üts Arrula mees, Andres Reggant
Se pääle kutssuti Ann Rihhe, ette, ent Ann ütlep et W. Stahlbärg
om tullu Rautsebbäle nemmä om haina kuhja tennu, sis om
W. S. üttelnu Gotthardile kas sa mõisate es lä, se päale ei olle
Gotthard mittägi üttelnu, sis om Ann Rihhe, üttelnu mes temma
mõisate lät. temmä perrishärra om siin. Sis om W. Stahlbärg
üttelnu, minna Müü Ratsebbä ärrä, ja osta Lülle, endäle.
2. Tunnistaja Andres Reggant. tunnistap, et linna kagmisse
aigu om Sthalbärg, Rautssebbäle lännu, nink temmäga ütten lännu
sis om S. üttelnu minna müü, se tallu ärrä, kae sinna endale tõest kottust
se pääle om Mihkel Kappi üttelnu, kas om nüüd müümisse aig, Sis om
Mihkel üttelnü Morna mihhele ülless
Mõistus se perräst om kohhus mõistnu et Jaan
ja sõimanu, saab trahwis 20 witssa lööki ehk massab 4 Rubla sedda
rahha massab temma kattessa päiwä perrast ärrä.
Protocoll No 5.
Sel Suren Rõngun sel 12kul Januaril 1868.
Tulli kohtu ette Gotthard Kreitsbarg ja kaibap siin kohtu
een et temmal, om W. Stahlbärgi käest, sata.
1. 4250. piju linnu, ja kolme wakka linna seemne ja haggana ütleb ka
Sthalbärgi käen ollewat.
2. 10. wakka mahha pantu ma kardohwlit
3.  1 1/2 kormat, tadrikke kikgi hagganteka,
4. Kannepit Aijan ollu kulwetu 1. mat.
5. 1. Koorma hainu ärrä wiinu
6. 1. wak linna seemnit
tulli Sthalbärg ette Sthalbärg ütleb endäl Gotthardi käen ollew
1. 5 wakka keswi.
2. 3 wakka kaaru
3. 1 wak tadrige
Nink ütlep et temma om Gotthardile 11. Tahlret rentnu ent Mõts mut ei ütle
rentwat
Mõistus Mõisast Sepäle om kohhus mõistnu et Stahlbärg annab taggasi
mes temma om Rautsebba tallust endä kätte sanu.
1. Linnu annab 3 jakku taggasi 4 jaggu jääb töö eest. rah. 66 R 50
2. Linnaseemnit 2 semet arwatu, sis om kassu semnit 3 1/2 wakka 15 R.
3.) Kartohwlit 3 seemet arwatu kassu jakku 20 Wakka 60 kop wak 12 R.
4. Tatrikke saab Stahlbärg 1. wak omma seeme kassu saab Gotthard
pool wak. - 1 Rub.
6. Hainu eest massab Stahlbärg 3 rubla - 3
7. Linnu saab 3 jakku taggasi 4. jakku saab Stahlbärg töö. eest
Seddä om kohhus tuhjas arwanu et Stahlbärg mõlema jakku
kondradi arwu alt wällä tahhab.
Suren Rõngun sel 12kul Januar 1868
Tulli kohtu ette Wennemaalt Peter Kuusik ja kaibap
et temma on minnewal talwel wennemaalt sija tullu, ja
om tahtnu, endäle sijst naist wõtta, nink om kossinu sist
Sure Rõngu mõisast Liis Tisläri, ja om sellega kaits kõrt
kerkun ärrä hõigatu, ent. perrä kõrt ei olle tullu nink
üttelnu et suggulasse ei lasse. Selle läbbi om ka sanu
Peter om kahju, et temmä mittu naddalit om siin ollu.
Nink om ka prutiga ütten lina lännu ja säält ostnu
45 rubla 82 koppikat eest asju mes prutile wija, ent muut