Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Kirves alati nukraks ja isegi ka tigedaks
enese vastu.
"Jah, Jaan, oma noore elu viisid sa küll
ohvri toomiseks isamaa altarile kuid pärast
Vabadussõda, kus vaja oli isamaad
üles ehitada, talle võita ka vaimlist
vabadust ja iseseisvust võõraste väliste
mõjude ja võimude vastu siis ei
jätkunud sul selleks selgroogu, siis
tegid sa sealt putket, just kui
mõni argpüks, ärajooksik - deserter!"
ilma mingi küljealuse ja kateta, teiste ööbijatega
külg-külje kõrval, nii et igale magajale
võis arvata vaid umbes 15 ruuutjalga
põranda pinda, ning seega maksis
iga Missioni põranda ruutjalg
kaks - kolmandikku senti ainult 8
tunnisest s.o., mitu korda rohkem
kui luksus võõrate majas. Jälle
urises kirves:
ti Kirjanduse
eltsi Arhiiv.
"Maksa kui miljonär luksussaalis,
vedruvoodis, siidipadjul kuid maga
seapõrsas
aga maas mudas, just kui
Jah, mis sinna ikka parata sant
saab ju ka kirikus peksa!" - see
üldistuse ohke oli Jaanil saanud juba
harjumuseks.
Veel kibedamalt tuli aga Jaanil
ennemalt paremaid päevi ela-
nud ja näinud. Estis oli ta
talulapsena üles kasvanud ja
Tartus õpetaja-kutse hariduse saanud.
Ta arutas: kas küsida suppi ehk pudru -
pudru ikka nagu kindlam ja kehakam,
ehk küsida koguni mõlemaid, näitsikule
ja kõhukas mees ning näljas. Kuid
Jaani isa kustutuse mõlgutusi segas
uus juurde tuleja. See oli kasvult
hiiglane, päris Koljat. Sellepärast
Jaani ju teiste sabas seisjate pilgud,
alati peatuksid temal.
"Big Swede" - (Suur Roots) ja
"Boxer" (poksija) - nii tunti ja hüüti
häsja juurdetulejat. See oli tõesti
kõrge kasvu, laia õlgadega ja
suurte kätega, valgete lina-karva
juuksete ja ümarguste siniste silmadega
mees. Ka täna nägi Jaan hiiglast
nurgelisel näol sarnast trotslikku,
enesõpulguse ja üleoleku muiget, tardu-
nut grimassi, mida Jaan oli
9. 14
Peale põllu- ja koolitöö oli iga mu eriala
Jaanile võõras. See tõttu näis teenistuse
leidmine temale ka Seattles lootusetu
olema. Sest ka musta tööd kas sadamas
või linna ümbruses saeveskides, leidus
praegu hirmus piskult. Nii oli Jaan
senini seisnud töökontorite ees pikad
päevad pärisasjatult.
enne nii tugewad lihaksed olid lõtvenemas
kuidas ramu tema suurtes kontides
oli kahanemas. See hirmutas teda
maal tuntud haruldaselt tugeva
ja osava asja armastaja-maadlejana!
Ja nüüd lihaksed närbumas! Varsti
on kogu keha kui luuhunik muud midagi
Kuid Jaan mõistis, et need rammu-
mehe kahetsused on siiski, vaid kõrvalise
tähtsusega. Need lõpeksid kohe, kui
aga leiduks mingisugune pääsetee
ja hummikust
sellest üldisest olukorrast, millesse
ta sattunud. Ta vahel imestas ahastavalt:
Nüüd pärast pikkade vintsutuste ja
asjatute tööotsingute Kirves oli rännanud
põigiti läbi Ameerika mandri suurde
sadamalinna Seattlesse - tööta, pennita,
koduta, sõbrata...
Seattles ilusa ilmaga magas ta ööd pargis
ja halva ilma tulekul otsis ta ulualuseks
linna öömaja, koos omasuguste teerüütlitega.
Kõhutäidet oskas aga vilunud abitahtja
alati manguda välja, kas Silvah Missionis
ehk Päästearmees. Tuli ka ette, et saatus
ainiti poetas Jaanile pihku jupikese
juhuslist tööd, - majast maia ukse-
taguste kolistamise tulemusena põranda-
vaipade kloppimist, muru pügamist,
õuepühkimist, jne. Selle töö eest sai
Jaan mõnikord tõhusama kõhutäiegi
toitu, mida lahke perenaine hari-
likult ulatas välja trepiestmele
maja taha, ja paremas tujus, lisas veel mõne
penni rahagi juurde. Aga elu sees-
hoidmiseks oli sellisest teenistusest
siiski vähe. Elus hoidsid Jaani
ikkagi vaid Mission ja Pääste armee.
tund vett jooksma äritavad bifstekid ja
singid, muredad juustu-lomakud ja maitselt
meelitavad puuvilja kuhjad teine-teisega
võistlesiwad isu äratamises möödujates
ja vaatlejates. Jaan ei tahtnud lasta
oma näljanäpistust suurendada. Polnud
tal ju sentigi hinge taga. Siis pidi ta
ruttama oma seekordse eluhallikale
- Missioni maia.
Selle ees oli söödikuid ootamas.
juba pikk saba. Ka Jaan paigutas
enda kohe saba tagaotsa.
"Kes see iseäralik vanake küll võiks
olla?“ - Küsis Jaan eneselt mõeldes
kehvas riietuses, väheldase kasvu, kobe-
daks kuivanud näo ja pungis
vähja-silmadega meest, kes seisis
kolmandana tema ees reas. Hall-
peake, Jaani silmates, tõstis temale
terwituseks kätt.
Jaan Vastas. Seda meest oli Jaan
näinud mitmel korral, nii Misjonis
ehk olid sa mõjutatud väljarändamise õhinast,
mis 1925. a. paiku katkuna Eestit tabas?"
Kõik ta vastused nende ja teiste sarnaste
küsimistele olivad enam-vähem eitavad.
Ta ei teadnud, ega leidnud ühtegi mõju-
vat, vähemalt arusaadavatki, põhjust oma
väljarändamiseks olema olnud.
Ainult ühe küsimise juures peatas ta
harilikult pikemalt nimelt oma edasi-
harimise juures. Ta oli Eestis õpetajate semi-
nari lõpetanud. Kuid haridusega ja
eriti just kasvatusõpetusega, mida ta sealt
saanud, ei olnud ta rahul. Ta tunnud,
et see olnud importeeritud Eesti teadlaste
paljude
"muust Euroopast" ja "muust
maailmast s.o. Berliinist ja Viinist-
igas kandis pankrotti jäänud hallikatest.
Seepärast plaanitanud ta ennast
täiendada laste kasvatuses kas Inglis-
ehk Prantsusmaal. Kuid vahe ajal
kasvanud ta huvi kehalise spordi
vastu sedavõrd suureks, et kasvatusõpe-
tus tahaplaanile jäänud. Ta mälestas,
Tervituseks Eestile
Karik kõrgemale pilvist
Sina tervituseks, Eesti!
Laulgem kõvemine kõuest:
Eesti, ela igavesti
läbi ääretu aegade mere
läbi otsata põlvede voolu,
läbi arvata rahvaste pere,
läbi saatuse õnne ja valu
Eesti, ela igavesti!
Sa oled me lõõmavad leegid,
Me tormavad kired oled sa,
Sa oled me võitluse löögid.
Me linnus ilmvõitmata!
Eesti, ela igavest!
Peeter A. Speek
Kirjutasin selle salmiku ekspromto lennu-
kil Washingtonist Bostoni Eesti Seltsi
poolt ettevõetud ja korraldatud esimese
Ameerika Eestlaste laulupeole Bostonis
27. Aug. 1937. Salmik on tehnikaliselt
lonkav ju, õieti öelda, ta ei olegi mingi-
sugune luuletu, vaid mingisugune
Kodu-Eesti järele nälgiva ränniku hinge
röögatus...
"Keset muinasloolist küllust; söönud nägudega,
trummis kõhtudega, siidisärkes ja - sukkes, kiirga-
vates briljantsõrmustes inimeste vahel;
peegelsiledatel teedel jõena voolavate
luksusautode alla; kõikjal roosiaedadesse
uppuvate, palee-taoliste elamute väravate
taha oleks siiski nagu narrus kärvata
nälga... Küll on aga lugu, hulluks
minna ei suuda, merre jooksta ei
taha!“ - Selline oli mõte, mida Kirves
oma jubeda seisukorra kokkuvõttena
kandis enesega mööda Seattlet ööd
ja päeval...
Eelmise öö oli Kirves veetnud
pargis pingil. Siis oli ta, vara hommi-
kust alates, seisnud sabades töökonto-
rite ees. Sellele oli kulunud aeg, nii
et nii eine uus lõuna olid jäänud
hankimata.
Kirves tundis end uimasena. Selle
viimase töö kontori uksele, mille taga
tema meestemurrus oli oodanud, ripu-
tati plakaat: "No vacancies" ("Kohti
pole").
nagu unest ärgates, Kirves heitis
pilgu nurgataha kaduvale töötute sabale,
silmitses närus, räpaseid nägusid tülpi-
nult-tummalt, valguvat laiali. Ta
küsis naabrilt kella-aja järele. See aga
muigamata, hakkas seletama vastu-
seks, et kahjuks ei raatsivat ta
oma kella taskust välja võtta, sest
"kuld ja hõlpsasti kulub." Kirvele meenus,
on temal eneselgi on kell, kui mitte
küll kullast siis vähemalt hõbedast.
Vana Eestist kaasatoodud mälestus.
Aga see kell praegu puhkas Chikagos
pandimajas "soolas."
Nälg näpistas. Õhtu ei olnud enam
kaugel. Läbi kihavate tänavate
Kirves tüüris oma sammud Silvah
Missioni suuna - taldriku pudru
pilku
kohvikute ja söögikraami poe
teeääres pruuniks
vaate-aknatele, kus praetud,
kanade ja partide virnad
märganud warem ja Jaanile alati tuli
ette veidrana, arusaamatuna - sest
kas või tuhat tonni
olgul sul rammu ja võhma kas või
viis versta, aga eks kolista nälg kõhus
sinulgi! - imestas Jaan.
Nendes asutustes sai Jaan ikka oma tassi
kohvi päevas, - mõnikord ka kaks, ja
selle juurde veel taldrikutäie kaera pudru,
paar viilu leiba ning isegi päkaotsa
suuruse tüki margariini.
Aga ega sedagi toitu saanud kätte jala-
pealt: nagu tasuks või vastutulekuks tuli enne
seista sabas vähemalt tund, ja siis sisse-
laskmise järele veel pool tundi pidi
istuma kaasa-palvetusel. Päästearmees
või juhtuda veel seda, et enne söögi-
saali laskmist anti Jaanile mõni
vana mööblitükk puhastamiseks
ja parandamiseks n. ü., müügikõlvu-
liseks noorendamiseks.
si Arhiiv.
Sel korral Jaan siis hümises ja siunas
endamisi:
Mustatöölise palk pidavat olema
vähemalt 30 senti tunnis, ja nii nad
sunnikud nöörivad minult oma
kaera taldriku ja tassi kohvi eest
vähemalt 45 senti! Häätegevus, võeh!
Ega see taldrik pudru ja tass kohvi
tule kallim isegi mõnes New
Ka niisugune kihe etteheide enesele oli talle
vastu meelt. Ta tundis, nagu teeks ta sellega
enesele ülekohut. Et seda väärata, püüdis
ta ennast tabada, üteldes: Eesti kirjanduse
"Kui mu käsi oleks siin aga paremine
käinud, kui ma siin vähegi inimlise elu
osaliseks oleksin saanud, kas oleksin ma
ma siis ennast nii armetult piitsutanud?
Vist küll mitte. Isegi võimalik, et ma siis
oleksin teadnud, vähemalt arvanud,
et ma tean, oma välja rändamise mõjuvat
põhjust."
Ka püüdis ta ennast trööstida fatalismi
ja müstitsismiga:
"Õieti, mis sinna ikka enam parata
- astutut sammu ei saa ju enam astumatuks
teha. Seesugune on mu saatus olnud.
Tema on mind Ameerikasse paisanud.
Sina Jaan, aga mükelda nüüd siin edasi
nii hästi kui saad, oskad ja jõuad, alla
anda - hääbuda - sa ei või ega
tohi, ükskõik siis, mis tulevik sulle
toob!“
Austatud Ev-Lutheruse Kanapää koguduse õpetaja
Sellega pöörab Seitsmenda Päewa Adwentisti
Koguduse eestseisus Teie poole palwega, Olge
head saatke Paul Juhani poja Kaswand´i
kes enese ülesandmise järele sünd 1899 septembril 12 (ustj).
peale kirikukiri ära Seitsmenda Päewa
Adwentisti Kogudusele Walka, tähendatud
isik on juba usuristimise läbi kogudusesse
Kõigeaustusega Ed. Mägi.
10 Oktoobril 1923a. Koguduse wanem
Walk, Mesipuu tän No 6 krt 3. Kirjatoimetaja
Kanapää Ev. Lutheruse usu kogu-
duse õpetajale -
Kääsolevat kirja tagasi saates Uue-
mõisa vallavalitsus teatab, et Johannes
Tiiu p. Väli on Uuemõisa valla hinge
kirjas ja ap. õiget usku nagu vallaraa-
matud näitavad, sellepärast on valla
valitsuse poolt tänasel pääval siin
juures saadud kuulutuse andnud
Tornimäe ap. õigeuse preestrile
saadetud täitmiseks-
Tornimäel, 3juunil 1923 a No 645
Wallawanem Aller.
19.VI. 23 No 575 nõutud
30 VII.23 25 uuesti järelpäritud.
Sellega teatan Teile, et Tornimäe
kihelkondas isikut Johannes Väli nime
all ei ole.
Tornimäe preester A Klaas.
27 juunil 1923a.
Tornimäel,
Uue - mõisa
Wallawalitsusele.
14 mail 3
Palun minule teatada, kui
andmeid olemas on, kust kihel-
konnast on pärit Johannes Wäli,
Tiio poeg, Tema sõnade järele
seista ta Uue-mõisa walla
rewisjooni kirjades.
Kui andmed peaks leiduma, palun
juurelisatud kuulutuse andmed
selle kihelkonna õpetajale edasi
saata, milleks ka margi juure
lisan.
Minu esimese järelpärimise peale
5 märtsist s.a. No 136 all ei ole ma
seni kusagilt wastust saanud.
Wastuseks lisaks 5 margaline,
F. Heimann
Adress: Kanapää, postkast No 30.
Herra õpetaja Heimann-Kanapääs
Palun saata järgmised kiriku
1. Liiso Hõimoja Jaani lesk, Adam
ja tema kuue lapsele - kellest kõige
noorem 15 aastat wana
2. Alfred Kuddu, Jaani ja Anne poeg
sünd. Koorastes 22. juulil 1898, elab
siin juba üle aasta.
1923. a. liikmemaksud on mõlemad
Urvastes ära maksnud.
Terwisid
Urvastes
6.X.23.
No 493
Protokoll N8.
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek 28 IV
pr. L. Binman'i juures kell 17.30
Koosolekust võtsid osa: pr. L. Binman, pr.
S. Pavlovsky, pr. R. Levin ja pr. S. Gordin.
Koosoleku päevakord:
1.)
Otsused:
1.) Otsustati anda Kr. 40 pr. Burmistrovitš.
2.) Smoloi ja emigrantide toetamisküsimus
Esinaine: L. Binman
Sekretär: S. Gordin.
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek 27. I 40.
pr. L. Binman`i juures kell 17.30
Koosolekust võtsid osa: pr. L. Binman, pr. S. Pav-
2.) Kõneldi käsitööde-õhtute üle.
Koosoleku otsused.
1.) Abistati ja otsustati vanale emale toetu-
seks anda 3.kr. nädalas.
2.) Otsustati kõnelda "Achdus'e" juhatusega ja
esimene käsitöö-õhtu korraldada 5 II.
Protokoll N. 11.
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek
20 VII pr. L. Binman`i juures kell 20.30
S. Pavlovsky, pr. R. Levin, prl. E. Binman ja
pr. S. Gordin.
Koosoleku päevakord.
1.) Nõupidamine pidu korraldamise üle
2.) Käsitööde realiseerimise üle
3.) Liikmeraha sissekasseerimise üle.
1.) Otsustati erakorraliste aegade tõttu pidu
mitte korraldada.
2.) Käsitööd otsustati ära müüa
3.) Otsustati augustikuu liikmeraha mitte
Protokoll N 6.
Haridusselts "Achdus`e" ja Naisselts "Zdoko" ühi-
ne koosolek "Achdus`e" ruumes 11. II 1940 a. kell 20.
1.) "Achduse juhatus nõudis igakuulist raha-
summat (20-25 kr.) toetuseks.
Koosoleku otsused:
1.) "Zdoko juhatus keeldus kategooriliselt
toetuse maksmisest kuid annetab ühe
laudlina. Selle otsusega nõustus ka "Achdus"
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek 8. I 1940.
pr. L. Binman'i juures kell 20.00
Koosolekust võtsid osa: pr. L. Binman, pr. S. Pavlovsky, Pr.
R. Levin ja pr. S. Gordin.
1.) Nõupidamised kuidas abistada perekond Smoloi-
battel`ite.
2.) Nõupidamised käsitööde üle.
Koosoleku otsused
1.) Otsustati vastutada materjali eest 100. kr.
väärtusel.
2.) Osta riiet, ja paluda daame osa/õtta
kasitööde õhtutest.
Protokoll. N 10
Usuühingu haridusseltsi "Achdus" ja nais-
seltsi "Zdoko" ühine koosolek "Achduse"
ruumes 26 V 40.
1.) Ühised arupidamised kuidas toetada
perekonda Smolaid, ja Burmistrovitschid
1.) Kokkuleppele ei jõutud. "Zdoko" jäi,
edasi nimetatud perekondade ainsaks
toetajaks.
Protokoll. N5.
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek 9 II 40.
pr. L. Binman`i juures, kell 17.30.
Koosolekust võtsid osa: pr. L. Binman, pr. S. Pavlovsky,
pr. R. Levin, pr. S. Gordin.
1.) Nõupidamised pr. Leiserovitschi laenu-palve üle.
2.) Nõupidamised "Achdus`e" nõudmiste üle.
1.) Otsustati anda pr. Leiserovitschile 25 kr. laenu.
2.) Otsustati "Achduse" rahalisi nõudmisi mitte täita,
kuid anda õigus valida laudlina ja igakuulise
5 kr. vahel. (valgustuse jaoks.)
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek 5 V 40.
Koosolekust võtsid osa: pr. L. Binman, pr. S.
Pavlovsky, pr. R. Levin, prl. E. Binman ja pr.
S. Gordin.
1.) Arupidamine toetamise suurendamise üle
1.) Elukalliduse tõuse tõttu otsustati toetus
summasid suurendada.
Sekretär: S. Gordin
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek 18/XI 39
pr. Z. Binmani juures kell 20.00.
Koosolekust võtsid osa pr. Z. Binmann, pr. S. Pavlov-
sky, pr. R. Levin, prl. L. Binman ja pr. S. Gordin.
1) Liikmete ametisse määramine.
2.) Nõupidamised Tallinnast väljasaadetude üle.
3.) Nõupidamised arstimiskeelude üle
4) Toitluspunkti mineku küsimuse arutamine.
1.) Pr. Z. Binman määrati esinaiseks, pr. S. Pavlovsky.
abiesinaiseks, pr. R. Levin laekuriks, ja pr. S. Gordin
sekretäriks.
2) Esialgu määrati 5 kr. kuus toetust põgenikkudede
3) Otsustati maksta arstimiskulud.
4.) Toitluspunkti mineku võtsid oma peale pr. Hai-
pr. S. Pavlovsky, pr. E. Levin ja pr. L. Gordin,
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek 29 II
Koosolekust võtsid osa: L. Binman, S. Pavlovsky
R. Levin, E. Binman ja S. Gordin.
1.) Nõupidamised pr. Burmistrovitschi maniküüri
õppimise toetamise üle.
2) Nõupidamised pr. Kuschneri laenupalve asjus.
1.) Otsustati toetada pr. Burmistrovitschi Kr. 10-ga
2.) Otsustati laenata pr. Kuschnerile Kr. 100. - 50 R.
Protokoll N2
Juudi Naisseltsi "Zdoko" juhatuse koosolek 4 XII 39.
pr. Z. Binmani juures kell 7.45.
Koosolekust võtsid osa pr. Z. Binman, pr. S. Pavlovsky
pr. R. Levin ja pr. S. Gordin.
2.) Nõupidamised Kihnusse asumisele määratud isukutele.
3.) Nõupidamised Tallinnast väljasaadetute üle.
1.) Õppemaks otsustati tasuda pärast ameti ära õppimist
siis anda abi tööriistade ostmiseks ja rahilist abi.
2) Kihnulane sai toetust 5. kr. raha ja pakk
3.) Otsustati maksta 10 kr. iga kuus toetust.
Säkretär: S. Gordin