Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Kes mineval aastal meie kunstinäitusel
Tartus ja Tallinnas viibis ja sääl publikumi
märkusi tähelepanna püüdis, see pidi taht-
mata selle kuristiku laiuse üle kohkuma,
mis meie kunstnikka publikumist lahutab.
Nõutakse kunstnikud ise näidaku radasid,
seletagu, mis nad öelda on tahtnud, „mis
mõte selles on", „mis see tähendama peab".
Ei mõelda aga sugugi kui raske see on
niisugust seletust anda, mis meie publi-
kumile seletada suudaks, publikumile, kellel
igasugune eelteadmine puudub.
Ma panin tähele, et meie modernid kunst-
nikud palju paremat pinda maa-rahva keskel
leidsivad, kui linna elanikkude juures, kelle-
desse see oleografide loomutruudus ja selgus
nii sisse on juurdunud, et alles vältav tõsine
kunsti mõju ja haridus seda võita suudaks.
Järgnevates ridades nähtagu üksi minu
isiklisi arvamisi üksikute näitusest osavõt-
vate kunstnikkude kohta. Kui võhik lähen
ma tehnilisest küljest enam vähem vai-
K. Sööt'i trükikoja trükk, Tartus.
Valentina Triik.
230. Maastik
231. Interieur
232. Maastik
233. Kolm üksikut puud
234. Maastik
235. Suur puu
236. Näopilt
237. Tuulne ilm
238. Sügise
239. Õhtu
240. Maastik
241. Maastik
242. Künkad
243. Maastik
244. Hauasamba projekt
245. Portali projekt
246. Latern
247. Väljaõmbluse joonistus (prl. E. Tarto
248. Muinasjutt "Iselendav vaip"
249. Kavand "Jaroslavna nutt"
250. Maastik
251. Pr. U. näopilt
252. Neegri poiss
253. Hra D. näopilt
254. Hra T. näopilt (hra Tammann'i oman-
255. Tedre mägi
256. Maakoht Otepääst
257. Maakoht Otepääst
258. Pühajärv (hra B. Linde omandus,
259. Maakoht Pühajärvelt
260. Kabel
261. Nüpli järv Munamäega
262. Lubja ahi (prl. E. Tarto omandus,
263. Pr. K. näopilt
264. Prl. P. näopilt (prl. Puusepp'a oman-
dus, Pühajärvel)
265. Hra L. näopilt (hra Lepa omandus,
266. Prl. P. näopilt (prl. Paalmann'i oman-
dus, Tartus.
Postkaar
52 Rue Pascal
4 rue Troidevaux
Sellele küljele kirjutatakse ainult adress.
18. Vene surnuaia kiriku projekt
19. Pargi silla projekt
20. Interieur'i kavand
} Arhitektonilised kavandid
27. Viiburi
28. Viiburi
29. Viiburi
30. Helsingi
31. Helsingi
32. Helsingi
33. Pitkajärvi
34. Pitkajärvi
35. Pitkajärvi
36. Pitkajärvi
37. Pitkajärvi
38. Pitkajärvi
39. Pitkajärvi
40. Vallinkoski
41. Imatra
42. Peterburi
43. Peterburi
44. Peterburi
45. Peterburi
46. Sea perekond
47. Koera pää
48. Tsirkus
49. Kulisside taga
50. Lambad
51. Arhitekt H. Schmidt'i koer
52. Pää harjutus (prl. M. Uusmann'i oman-
dus, Tallinnas)
53. Lilled
54. Lilled
55. Neeva kallas
56. Maastik
57. Narva turu
58. Ivani linn
59. Hommik
60. Võidu ajamine
61. Tallinna
62. Maastik
63. Maastik
pilti tahame saada, peame naisterahva ilusast kulissist välja mõt-
lema. Et see noor naisterahvas väga hääks kunsti-modelliks
võib olla, näitab akvarelljoonistus nr. 213, mis sedasama isikut
kujutab. Iseäralik kurvameelne hingeõhk ja jaapanilik graatsia lehvib
siin noore neiu pää ümber. See joonistus on igapidi hää, ja teda
võib näituse hiilgenumbriks nimetada. Missugune äpardus võib
küll kunstnikule suure pildiga juhtunud olla? Ei oskanud vahest
noor neiu rahulikult modelliks istuda ja segas kunstnikku oma
kärsitu olekuga tõsise töö juures? Kaunis õnnestanud on hra
L. näopilt (nr. 211). Väga hästi komponeeritud on prl. M.
pilt (210), mille hele tagasein väga mõjus on. Kahjuks puudub
kujutatud neiu näol õrn nahk. Selle asemel annab kunstnik värvi-
anatomilise preparadi - päris alamaali (Untermalung) halli ja punase
põhjaga. Alles kui saali teise serva läheme, siis näeme, et kunstnik
siin huvitavat kaugusemuljendit on tahtnud tekitada. Kuid kuhu
korridoriotsa peame selle pildi üles riputama - eluruumidesse ta
ei sünni! Kunstnik peab ta tuleval suvel tahes ehk tahtmata
valmis maalima, siis mõjub pilt vahest väga hästi. Sarnase puu-
duse all kannatab ka üks meesterahvaportree, mis muidu sugugi
halb ei ole. N. Triik on muude hulgas ka kaks huvitavat kavandit
välja pannud. Esimene (nr. 218) nendest on ühe suure mütologilise
maali kavand. See on vikingite laev "Lennok" väga huvitavates
müstilistes värvides. Kahjuks ei ole kunstnik seda õnnelikku
eepilist tooni, mis ta leidis, välja lasknud kõlada. Laevameeste
vahele tungib natuke toorelt punane puri. Oleks puri natuke
rohkem pingule tõmmatud või raakurssi seatud, nii et huvitavatest
laevnikkudest rohkem näha oleks, siis võiks kavandit suurepära-
liseks nimetada. Teine kavand (nr. 219) käsitab ka mütologilist,
arhailist ainet, on aga hästi joonistatud ja osavasti komponeeritud.
Ainult eelmine sõjamehepää on natuke validalt kujutatud. Mee-
lega muidugi. See on paljude impressionistide armsam kunstvõte.
Iseenesest ei ole ta mitte paha. Saladus peab aga diskreet olema,
et tema üle ei komistataks; kui teda märgatakse, siis pahandab
ta. Teised pääd, selle vastu, on täiesti kordaläinud. Terve pildi
tehnika on väga mõjus. Igatahes on Triik, möödaläinud aastaga
võrreldes, edenenud. Tema impressionismus on taltsamaks läinud,
ja see on temale ainult kasuks. Triikile läheb karmi arvustajat tarvis.
Et N. Triik oma arvustajat mitte kaugelt otsida ei tarvitse,
näitavad tema abikaasa, V. Triiki, tööd, mis tema omade kõrval
seisavad. Naisterahva näopildil (nr. 236) on kõik omadused,
mis N. Triiki piltidel puuduvad: energia ja kunstiline distsipliin.
Proua V. Triiki impressionistliselt maalitud maastikukavandid on ka
hääd. Nad on aga kahjuks nii õnnetult üles pandud, et õiget
distantsi võtta ei saa. Ainult õige vilunud vaatajale on nad kätte-
saadavad. Väga peenike on kirikuinterieur (nr. 231), suurepära-
line perspektivis ja värvides. Proua Triiki tehnika on juba kaunis
kindel ja algupärane. Kunstnik avaldab suurt annet kunstikäsitöö
kohta. Kavand nr. 247 annaks toreda keramika. Vahest oleks
pr. Triik kõige kohasem kunstnik, et meie keramika põldu, mis
veel täiesti söödis seisab, harida. Ka latern (nr. 246) on väga
kena. Mõlemad hauasambad ja kirikuportal on küll väga maitse-
rikkad, kuid liiga harilikud. "Lendav vaip" on hästi kordaläinud.
Ka "Jaroslavna" on väga õnnelik kontseptsion, tema anatomiat
peaks aga parandama.
Kr. Raud on seekord ainult kolm tööd välja pannud. Kõik
söe- ja kriidijoonistused - kunstniku armsam tehnika. Kr. Raud
on end viimasel aastal pääasjalikult grafikale pühendanud, hääde
tagajärgedega. Tema "Leinarong" ja tema „Fuuriad" on hästi
läbimõeldud ja läbituntud kunstitooded. Nad ilmutavad täiesti
valminud kunstnikku, kes omi avalduse-vahendisi mõjusalt tarvitada
oskab ja omadesse piltidesse ka sügavat sisu panna suudab.
P. Raud on osav joonistaja ja peenike tehniker. Tema
„Muhu rauk" on väga kena kabineti asi. Tema näopildid aga
on igavad.
Vennaksed Burmannid on suure hulga häid toodeid
välja pannud. Mõlemad kunstnikud on osavad tehnikerid, kes
peaaegu kõiki tehnikaid, mis nad katsuvad, õnnelikult ja maitsekalt
käsitada oskavad. Karl Burmann esineb arhitektina ja maastiku-
maalijana. Mõlemal põllul on ta meister. Tema tööd avaldavad
suurt delikatessi kujutamise vahendite valikus ja värvide tarvita-
mises. Paul Burmann on suure andega loomade-maalija. Tema
kavandid ja joonistused, iseäranis nrid. 87 ja 89, on tähelepanda-
valt hääd. Mõlemad kunstnikud ilmutavad sügavale ulatavat
kunstilist kulturi. Neid tohiks hiilgav tulevik oodata. Juba nüüd
võiksivad nad igal pool konkurrentsist osa võtta.
P. Nymann on rea piltisid Norrast välja pannud. Ta on
osav joonistaja ja oskab omadele piltidele mõjusat koloriiti anda.
Tema tööd avaldavad kõrget tehnilist võimist.
P. Aren on osav joonistaja. Joonistus nr. 4 ja "Teoorjus"
(nr. 5) on tööd, mis tulevikus kunstnikult iseäranis häid graftisi
toodeid loota lasevad.
N. Kangro-Pool on noor kunstijünger Parisist. Tema
"Linda" on elavalt joonistatud ja näitab, et kunstnikul hääd anded
on. "Luupainaja" aga on halb jäljendus Delacroix´st. Mõnel karrika-
turide näitusel võiks see pilt vahest hääd mõju avaldada. Noor
kunstnik suudab midagi, kuid tal ei ole veel aimu omadest jõu-
K. a. hra Dr. O. Kallas!
Olen kunsti näituse viivituse tõttu praegu
väljapääsemata seisukorras.
Loodan et Teie asja võimalikult ruttu
toimetate, muidu puudub mul kõik
töötamise võimalus. Mul oleks praegu
hädaste 30-50 rubla tarvis.
Kõige aupakumisega
adr. Rue Pascal 52 Paris
K. Mägi (Maegui)
KOLMAS EESTI
KUNSTINÄITUS
TARTUS, TALLINNAS
JA PÄRNUS 1910 A.
AJAKIRJA "NOOR-EESTI" TOIMEPANDUD
Herra Dr O. Kallas
Saadan Teile Teie kaarti,
missuguse mulle ilma
margita saatsite, tagasi -
ka ilma margita.
Aup. K.Mägi
kides mööda, et ainult neid tundmusi, mis
minus meie kunstnikkude tööd on ära-
tanud, registreerida. Üksikuid kunstnikka
mõne sõnaga karakteriseerida püüdes ei ole
ma mitte nende kunstnikkude praegusel
näitusel olevaid töösid, vaid võimalikult
tervet kõne all oleva kunstniku tegevust
silmas pidanud, muidugi langes päärõhk just
viimaste tööde pääle; aga igakord ei ole
see võimalik, näituseks, Kr. Raud'i juures,
kes tänavusel näitusel ainult mõne üksiku
tööga esitatud on.
Raske on meie kunstnikka ja just neid,
kes meil modernistide nime all tuttavad,
s.o. just meie näituste domineerivaid jõudu-
sid üksikuteks rühmadeks koondada: nende
avalduse viisid ja kalduvused on kõige
mitmekesisemad. Mõjud, milledest üksikud
kunstnikud on välja läinud, on sagedasti
vastukäivad: et neid ära tähendada peaks
kõige uuema kunsti nooremates harudes
kodus olema. Tähtsamate juures on või-
malik mõjusid registreerida, aga alati peab
tunnistama, et ühtegi orjalikus jäljendamises
süüdistada ei võiks: iga kunstnik on ise
kombel V. van Gogh'ist, P. Gauguin'ist,
Degas'ist, Toulouse Lautrec´ist, Ed. Munch'ist
j. t. aru saanud.
Tundub siiski sugulus ühelt poolt Kr.
Raud´i, N. Triik'i ja A. Uurits'i vahel, kellede
hulka ka A. Promet oma tondilikkusega
(ainult muinasloo aineid käsitavates töödes)
kuuldub, kuna tema omade maastikkudega
meil modern-realismust esitab.
Kr. Raud, N. Triik, A. Promet ja A. Uurits
aga lähevad oma vahel teisest küljest jälle
nii kaugele lahku, et raske on neid ühiseks
rühmaks tunnistada. Kr. Raud - see müstilik
inimese saladusliku hinge avalduste nägija,
kelle kujud kauge mineviku inimesele omase
väiksuse ja hirmunuse tundega liiguvad - ka
olevikus. Kõik on ühe tundmuse pääle koon-
datud, mis kunstnik teatud silmapilgul näeb.
N. Triik ei näe oma kujusid, - ka tema
tungib minevikusse, keskajasse, - looduse
vägede võimus, vaid sagedasti üle ulatavalt,
ehk jälle dematerialiseeritud hingelisi ini-
mesi omas elavas tarduvuses. A. Promet -
võimsa fantasiaga tonta nägev muinaslugude,
tema arusaamisel üksi tontide lugude, jutus-
tamisel. A. Uurits primitivlises vormis väge-
vatele instinktidele kuju otsiv lihtsuse esitaja.
K. Mägi ja N. Triik lähenevad üksteisele
ehk omade dekorativiliste kalduvustega, esi-
mese pool on aga suurem realistlikust vor-
mist kinnihoidmine, kuna teine primitivliku
vormi poole kaldub, nagu see ennast V. van
Gogh'i ja P. Gauguin'i juures avaldab. Võim-
salt karakteriseerija portretist H. Laipman ja
nüanssisi otsiv portretist Paul Raud täien-
davad üksteist. Vahel hüper-impressionistlik,
selle tõttu pääliskaudne, säälsamas aga
ajakirjas "Kyläkirjaston  Kuvalehti" N 50
2.) Võiks vahel ehk nende abirahade kasutoo-
vuse, vähemalt abirahade andmise viisi otstarbe-
abirahade
kohasuse juures kahelda, mis seni B. A. W. poolt
meie kunstnikudele on jagatud. Need kaht-
see ka on,- et need äranägemised meie kunstnik-
kude tõsiste kunsti-huvide kohta koguni halva
tunnistuse annavad. Lugu on veel seda kurvem,
et erandite üleslugemiseks ühe käe 3 sõrmest
ehk küll jatkuks. Seda suurem kohus oleks
suurem
neid kunstnikka toetada, kes õnnelikult
võimise suurt ulatavust ja ülesande tõsidusest
arusaamist eneses õnnelikult ühenda-
vad. Sarnaseks kunstnikuks pean ma kahtlemata
Konrad Mägi, kes seni ei ühegi era-inimese
ega asutuse poolt miskisugust abi ei ole
saanud. Ma tunnen ja tean K. Mägi eluwiisi,
mille korralus enese juures kahelda ei lase.
Siin ei läheks abiraha mitte alkoholi, vaid kõige
hädapäralisemate elutarviduste ja õppimise
pääle. Seda minu otsust hra K. Mägi kui
inimese kohta võiks tarbekorral ka hra
Wirgo tõendada.
Siiski paneksin ma ette kõikidele kunstnik-
kudele abiandmise juures: raha mitte otse
nende eneste, kätte anda või saata, vaid
mõne tuntud isiku kätte anda või saata,
kes siis kunstnikkudele aegajalt annaks või
nende eest õppimise ja üüri rahasid välja
maksaks. Mulle on paljude meie kunstnikkude
eneste käest teada, et kui suurem summa
tuli, siis see ühe õhtuga maha joodi, mille-
le kuuline nälgimine järgnes. Oleks vist
naeruwäärt sarnase eluviisi juures korra-
likust töötamisest kõneleda. Pääle selle õpi-
vad meie noored kunstiõpilased juba omi esimesi
ainult
sammusi tehes mitte - vaheaegadel jooma, -
nii halv kui see ka on, võiks sellega ometi
ikkagi leppida, - vaid vaheaegadel tööd
tegema ja kõik muu aja jooma.
B. A. W. usaldusemeheks Parisis võiks hra
Dido olla.
Loodan et B. A. W. Konrad Mägi'le abiraha
määrab.
Aupaklikult Bernhard Linde
Tartus, 3/I 1911.
Aasta, kuu Num-
Nõu heitmise ja walituse protokoll.
ja bri
pääw. järg.
5. 1) Tallitaja pani ette, et
Woli Kogu
Rõuge panija tahab 5 rbl. walla
käest rõuge panemise palka.
Wolimehed olid Koik selle wastu.
Kopler palunud selle aasta passi
6 Tallitaja pani ette, et Juhan
Woli kogu
ilma rahata, sest et tema oma
haige ema tohterdamisega pal-
ju ennast kulutanud.
Lubati seks aastaks:
Wolimehed Juhan Drewerk
ja Juhan Neudach +++
" Jaagup Steinfeldt +++
" Juhan Liisberg +++
" Toomas Feldhoff. +++
" Juhan Kibiner +++
Tallitaja Jaan Nolk. +++
Septbr
7 Koos olid Tallitaja Jaan Nolk
Abimehed: Kaarel Neumann ja
Madis Ammann; Wolimehed:
Juhan Drewerk, Juhan Neudach
Juhan Liisberg, Toomas Feldhoff,
Juhan Kibiner, Jaagup Steinfeldt
Pea raha rehnungi IIne pool.
Kroonu pärib 181 rbl. 44 kop.
Waese lapse kaswat. 18 "- -
Koolmeistri p. r. 1 " 74 "
Summa 201 rbl. 18 kop.
Maksjaid oli 120 meest ja tuli
iga mehe peale 1 rbl. 68 kop.
Tallitaja Jaan Nolk
Kaarel Neumann +++
Abimehed
Madis Ammann+++
Wolimehed: Juhan Drewerk +++
" Toomas Feldhoff +++
pääw. järg
Koolmeistri
Madis Lauriga sai järgmine kaup
täis kogu
I Nimetud mees wõtab koolmeisteri
ammeti Wasalema waldas oma peale
nagu seda kooli kohtu poolt jäätakse
II Palka maksetakse.
a). 70 rbl hõbe raha;
b) kooli maad, mis 50 rbl. arwatud.
d) 2 tündret rukid a 5 rbl.
e) Pääraha nii palju, kui Põlkülas
mehe pääle jägatakse
d) Wald teeb selle kuha sillad parandab
ja teeb ajad, ja maksab selle kuha
maksud.
h) Kirjutamise ammet on kaa nimetud
mehe käes ja saab 35 rbl. palka
Kirjutamise materjaliks (tint, sulg. paber
ja lak) antakse 1 1/2 rbl.
e) Silma walgus saab walla poolt
tarwidust mööda tasutud, ja puid ja
hagu antakse nii kui kooli maja
juures tarwis läheb. See kontrat
maksab Jüripääwast 1882 kunni
Jüripääwani 1883a. ja kui midagi
muutmise soowi Koolmeistri ega walla
poolt ette ei tule, siis aastast aastani
edasi. Tallitaja: Juhan Liisberg
Abimees Tomas Feldhoff.
Wolimehed Saamuel Neumann
ja Tomas Steinfeldt
ja Juhan Kibiner
Koos olid Tallitaja: Juhun Liisberg,
Wolimeeste täis
Octobr.
Abimehed Jaan Nolk ja Tomas Feldhoff
Wolimehed: Tomas Steinfeld, Samul
Neumann, Sadis Sepmann, Juhan
Kibiner
Paaraha rehnung
Kronu pärib 199 rbl 15 kop.
Koolmeistri pr. 1 " 93 "
201 rbl 08 kop.
Pääraha maksjaid on 128 meest.
mehe pääle tuleb 1 rbl. 58 kop. maksta.
Tallitaja Juhan Liisberg +++
Jaan Nolk +++
Tomas Feldhoff +++
Nowebr.
Herra Eduart Prots soowis Wasa-
lema kogukonna liikmeks ennast
täis kogu.
wastu wõtta. Wolimehed olid kõik
selle wastu.
Wolimehed 1) Samuel Neumann
2) Tomas Steinfeldt
3) Jaan Jaanwärk.
4) Juhan Drewärk.
5) Madis Sepmann
6) Juhan Kibiner
Tallitaja Juhan Liisberg
Tallitaja Käsu peale oli kõik
8. Aprill
walla täis kogu koos, uuet
kohtu meest walitsemas, sest et
siia maalne kohtu mees Gustaw
J.Treumann, kes see aasta Nääri
kuu sees kohtu mehe ammetisse
sai, oma kuha ära müüs.
Tema asemele walitsedi kohtu
meheks Toomas Steinfeldt 22 healega
B Kooli wöörmündriks walitsedi
endise Juhan Neudachi asemele
- Juhan Drewerk 10 healega
Tallitaja Tomas Feldhoff. +++
Tomas Weimann +++
Juhan Neudach
D. See päew sai kaa walla mak-
sud ära jagatud.- hingede peale
Eduardt Alteneuse kaswatamine
36 rubla
Walla kirjutaja palk 25 "
Mats Neumanni eest walla ja Kroonu
maksu wõlg 5 rbl 91 kop.
Kokku 66 rbl 91 kop.
Maksjaid oli 138 meest; ja
tuli mehe peale 49 kop.
Wolimehed: Jaan Jaanwärk +++
Juhan Drewärk
Peeter Weimann
Jaagup Jaanwark
Jaan Teumann +++
Tallitaja Tomas Feldhoff
27.April
7 Tallitaja käsu peale oli woli-
kogu kokku kutsutud, ja said
need alamal nimetud noored
mehed:
1) Juhan Wainow Kaari poeg,
2) Jaagrup Kibiner, Juhani poeg,
3) Kaarel Altdorff Anna poeg ja
4) Johannes Friedrich Treumann
Andrese poeg - kes see aasta
Sõjawäe kohuse komisioni
ette peawad liisku minema,
wõtma, - ülesse kirjutatud.
ja all nimedega tunnistud,
et need mehed ja nende pere
olemine, õieti kirja on pan-
dud.
1) Jaan Jaanwärk
2) Juhan Drewerk
3) Jaagup Jaanwark,
4) Peeter Weimann
5) Jaan Treumann
6) Juri Ammanni
Tallitaja: Tomas Feldhoff.
pääw.  järg.
Detsember 5
Walla täiskogu oli koos uute kohtu.
meeste ja ühe wolimehe walitsemise
Walla täis
Walitsetud saiwad:
Pääkohtumeheks endine teistkorda:
Kristjan Kreideberg 34 häälega
Juhan Raba 19 häälega (endine).
Toomas Steinfeldt 13 häälega
Wolimeheks Rein Drewerki asemele
Siimu Jaagup Stolberg
Tunnistuseks:
Tallitaja Karl Remmel
Abimees Toomas Drewerk.
Märts 19
1 Koolmeister pani järgmised asjad
wolimeestele ette:
1) Kooli kohtust ei lubata mitte, et
kooli aega wallakirjutuse pääle
tarwitatakse ja see pärast ei olla
temal mitte wõimalik wallakirju-
tust pidada.- Otsus: Koolmeister saab
ikka walla kirjutust pidada, sest
et muud kirjutajat saada ei ole ja
walla walitsus palub ise kooli kohtust
seks aega.
2) Maad on wäga wesised kas walla
poolest ei wõiksi mitte ühte suure-
mat kraawi leigata mis wee
ära tõmbaks? Lubati.
3) Lastele on koolmeister tänini silma
walgust annud ja saab selle eest
palgaga, mis walla peredest aja-
takse, 1 rubl. 70 kop. aga see on
wähe. Sääti, et koolmeister kirju-
tab ülesse palju ärakulub, siis saab
walla laekast maksetud, mis üle
1 r. 70 kop. on ärakulunud
4) Koolmeister on paberi ja laki, mis
walla kirjutuse juures tarwis olnud
omast käest wõtnud. Ta nõudis, et
sellega aru saaks tehtud, kust see peab
tulema. Sääti: Koolmeister wõtab
seda omast käest, aga paneb kirja
palju ära tarwitatud ja saab siisi wal-
la laekast wälja maksetud.
Tunnistuseks
Wolimees Madis Neumer
Koos oliwad nõuupidamiseks kuhu
ja kudas Koolimaja ehitada mõisa
kogu ja
päris härra Th. Boustedt, tallitaja
mõned muud
Juhan Liisberg, abimehed: Jaan
Nolk ja Toomas Feldhoff, woli-
mehed: Toomas Steinfeldt Jaan
Jaanwerk Saamul Neumann
Madis Sepmann ja Juhan Kibiner
kohtumehed: Peeter Friedemann, Hans
Amisep Madis Neumer, peremehed:
Siim Keskel Toomas Weimann
ja Karl Remmel, priimehed: Jaa
gup Stolberg, Hans Aldorff, Jaan
Einberg ja Karl Einberg.
Toomas Friedemann oma
päris koha Hannuse Seppa 2000
rubla eest ära müüja. Koosolijad
oliwad ses nõuus et see koht
selle hinna eest saaks ostetud,
koolikohaks ja sai see kaup-
kindlaks tehtud. Ümberkirju-
tamise kulud saawad pooleks
wõetud. Nõuuks sai weel wõetud
kihelkonna kohtu härrat paluda
et ta lubaks magasi rahast 1000
rupla selle koha ostmiseks wälja
wõtta. Kooli tuba saab sinna juure
ehitatud; selle ehituse järel waatajaks
saiwad walitsetud: Rummu Too-
mas Steinfeldt ja Hannuse
Peeter Fridemann.
Jaan Nolk
Toomas Feldhoff
Wolimehed: Toomas Steinfeldt
Jaan Jaanwert
Saamul Neumann
Madis Lepmann
Juhan Kibiner
Thomas Friedemann
Karl Remmel
Toomas Weimann
Hans Amisep
5) See kontraht maksab kui
mõlemilt poolt kõik täidetud.
saanud mis ülewal nimetatud,
kolme aasta pääle ja weel
aastaastalt edasi kui uusi
tingimisi ei tule.
Sai wolimeestest ühel meelel wastu-
Tallitaja Toomas Steinfeldt
Juhan Liisberg
Rein Drewerk
2 Uute tallitajate ja ühe wolimehe,
walitsemine. Walitsetud saiwad:
Tallitajaks.
Tita Karl Remmel 16me häälega
Tallitaja abimeheks:
Suutre Toomas Drewerk 21 häälga
Wabatmeeste wolimeheks Pärneti Madise
asemele:
Rehe Jaan Treumann 6 häälega
Abimees: Saamul Neumann
Wolimehed oliwad kokku kutsutud al
seiswa meeste üle otsust tegema, kas
nad wõiwad nagu nad nõuawad
pääraha maksust lahti saada wõi
Jüri Altdorff maksab poole pääraha,
Jaan Einberg niisama
Jaagup Einberg maksab täie pääraha
Saamul Steinfeldt saab hoopis
lahti maksust, aga peab wana
wõla ära maksma.
Wolimehed: Juhan Liisberg
Madis Neumer
4. Pääraha maksjad saiwad arwatud. Neid on
125 meest. Kroonu pärib 199 r 15 kop.
tuleb mehe pääle 1 r. 60 kop.
5. Wõeti nõuks mõned puud osta ja neist
puusärgi laudu saagida.
6. Leena Steinfeldt oli palunud oma emale walla
laeka rahaga puusärki osta niisama
Mats Sepmann oma naesele ja Jaagup See-
mann oma wennale. Tehti otsuseks, et
need keegi seda ei saa.
7. Mari Manidi palus, et ta tütre
Liisa Manidi passi raha temale saaks
lubatud. Sai seks aastaks lubatud.
8. Jüri Steinwerk ja Kadrina Grünberg palu-
siwad walla abi. Lubati kummagile 2
tsetweriki rukkid
9 Kooli maja pärast oli küsimine kas saab
tulewal suil ehitatud wõi mitte. Saab
ehitatud. Härra Boustedt oli walitseda
annud Pärtle aed Tähe juurest, Kuusiku
kõrtsu ase ehk Nõmme koht Karilepas.
Nõmme koht arwati kõige sündsam olewat,
kooli kohaks.
Wolimehed. Madis Ammann
Saamul Welbach
10 Endised kooli wöörmündud wõtsiwad ennast
ammetist lahti, kolm aastat oliwad nad
Peremeeste
jo olnud ja saiwad walitsetud Toomas
Feldhoff ja Jaan Nolk asemele.
Tallitaja Juhan Liisbeg
Abimehed:
Madis Ammann
Jaan Jaanwerk.
Jüri Altdorff Siim Kirhel.
Jaan Einberg
Jaagup Stolberg
Hans Altdorff
Karl Einberg
Peter Friedemann
1 Magasi wilja ja hoone ära müü
mise nõuu, mis 21mal Septembril
1881 peetud, sai weel läbi räägi-
tud ja otsuseks tehtud et nüüd
warsti kihelkohtu härralt luba
saab palutud, müümist ette wõt-
2 Et mitmelt poolt nurinat
kuulda oli, selle kauba pärast
mis 22mal Februaril s.a. Toomas
Friedemanniga tehti ja see kaup
waäga usinaste walmis tehti, sai-
wad walla peremehed ja wolimehed
weel kord kokku kutsutud, et nende
nõuu kuulda saaks. Kõik koos oli-
järg. pääw.
Aasta, kuu Num.
jad Wasalema nurgast oliwad
sellega rahul aga Küladest
kõik oliwad selle wastu. Nimelt
wastu oliwad: Jaan Jaanwerk, Jaagup
Stolberg, Rein Drewerk, Toomas
Drewerk, Juhan Drewerk, Madis
Sepmann, Saamul Neumann,
Jaagup Õunbaum Jüri Saarpere
Gustav Treumann, Jaan Nolk,
Hans Aamisep; poolt oliwad nimelt:
Peeter Friedemann Karl Remmel,
Toomas Steinfeldt, Karl Neumann
Madis Ammann, Juhan Raha
Madis Neumer, Karl Wainow
Toomas Feldhoff, Toomes Weimann,
Peeter Weimann, Juhan Kibiner
Juhan Liisberg.
Muist nendest, kes wastu on
oliwad selle kauba ka kinnitanud,
aga ned wõtawad selle sõna tagasi
sest nad on tunnud, et see wallale
kahjuks tuleb ja see otsuse tegemine
wäga ruttu oli. Nimelt: Hans
Amisep, Jaan Nolk, Jaan Jaanwerk,
Madis Sepmann.
Nõuuks wõeti mõisa härrat
paluda, et ta seda asja aitaks
õiendada.
Tallitaja Juhan Liisberg.
10. Ocbr.
5 Rein Drewerk kusis kas ta
Woli-Kogu
saaks Wasalema walla hinge
kirja tagasi wõetud. Lubati wotta.
6. Hakenrehtri herra poolt anti
käsku Mari Neumerile kortel
muretseda, ehk kui wõimast ja koht
on, tema oma maja üles ehitada
Et waeste maja ei ole, mõistiti
wolimeeste läbi, et peab pere
perelt waldas ringi käima.
ja kui pere tööd tahab teha, saab
iga peres süüa kaa
" Toomas Feldhoff
" Juhan Kibiner
" Juhan Drewerk
" Juhan Neudach
" Jaagup Steinfeldt
Tallitaja: Jaan Nolk
1. Tallitaja ja wolimehed olid koos
27 Märts.
ja sai Leenu Alteneose poja kas-
watamise raha (36) kolmkümmend
kuus rubla walla täis meeste
peale ära jagatud. Pilleti sol-
datid, kes aasta juba teenistusest
wäljas olnud, said kaa maksu alla
mõistetud. Mehi oli 134- ja tuli
27 kop. mehe peale, peale selle
20 kopik mehe peal kirjutaja palka
Ühte kokku 47 kop.
2 Tallitaja Käsu peale sai walla-
täis kogu kokku kutsutud, uusi ammet-
mehi walitsema.
Tallitajaks walitsedi Toomas Feldhoff 17 healega
1) Abimeheks " Juhan Neudach 15 healega.
2) Toomas Weimann 19 healega.
Wolimeesteks walitsedi Juhan Neudachi
asemele Gustaw Treumann 26 healega
Toomas Feldhoffi asemele.
Peeter Weimann 17 healega
Jaagup Steinfeldti asemele
Jaagup Saanwärk 12 healega
3. Tallitaja ja abi meeste kohta
tehti otsuseks: et maksawad isi
oma kuha eest magasi karnitsad.
Palgaks saawad: Tallitaja  unt w. rukid
Abimehed kumbki 2 1/2 unt w. rukid
8 Märts
3 Koos olid Tallitaja Juhan Liisberg
I Wolimehed Toomas Steinfeldt,
Juhan Kibiner, Juhan Drewerk,
Saamul Neumann, Jaan Jaanwark
ja Madis Sepmann
Kindlaks sääduseks tehti et
noored pearaha maksjad, kes
Aprilliks 16 aastaseks saab, peab
selle aasta täie pearaha maksma
aga kes 1 Octobriks 16 aastaseks
saab maksab poole pearaha
ja kes pärast seda aega saab, on
see aasta maksust lahti.
Pearaha rehnung
Kroonu pärib 180 rbl. 60 kop.
Juhan Õunbaum 1 " 50 "
Mihkel Amisep 1 " 50 "
Madis Neumann 1 " 50 "
Jaagup Lilienblum 1 "50 "
Koolm. pea raha - 1 " 78 "
sügise 1883 a. wähem 4 " 5"
Summa 192 rbl 43 kop.
Maksjaid oli 128 meest, mehe
peal tuli 1 rbl. 51 kop. ja kor-
was ja ühel 20 kop. kirjutaja
palka - 171 kop.
II Jaagup Drewerk palus oma
poja Juhani passi raha omale
lubati.
Wolimehed Tomas Steinfeldt
Juhan Drewerk
Jaan Janwärk
Madis Sepmann
Tallitaja: Juhan Liisberg
17 Märts
4 Tallitaja Juhan Liisbergi
käsu peal oli täis walla
kogu koos, walla ammetmehi
seadmas.
Tallitajaks seati Jaan Nolk
13 healega.
(Kaarel Neumann 16 healega
(Madis Ammann 15.
Wolimehe Madis Sepmanni ase
mel sai Wolimeheks Jaagup
Steinfeldt 8 healega
Siim Keskeli asemel kooli
wöörmündriks Gustaw Treumann
Abimes
Toomas Feldhoff.
5. Juhan Seppel soowis oma raha
80 rbl. wallast wälja wõtta, ei
saand see kord lubatud;
II Kaarel Wainow soowis ennast
Wasalema walla alla üles wõtta,
sai wõetud
III Tallitaja poolt sai küsitud,
Kas Paltiskis elawa meestele
peab pass ilm rahata andma
wõi raha pärast. Otsuseks tehti
et nooremad liiati terwed mehed
peawad passi raha maksma,
Peeter Weimann.
G. J. Treumann
Juhan Liisberg XXX
Jakob Jaanwerk
Tallitaja Toomas Feldhoff +++
27 Nov.
10 Walla täis kogu oli kohtumees
te ja wolimeeste walitsemiseks
kokku kutsud.
Walitsetud said:
Kohtu meheks Gustaw Treumann
17 healega.
1) Kõrwameks Juhan Neudach.
2) Kõrwameheks Tomas Bollmann
17 healega
II Wolimeheks talupoegi seast:
1) Jaan Jaanwärk 8 healega
2) Juhan Drewerk 8 healega
Ja wabat meeste seast:
Jaan Treumann 3 healega
Prii meeste seast.
Jüri Ammann täiest walla
Kogust
Tallitaja Tomas Feldhoff.
Tomas Weimann
Tallitaja ja woli mehed olid koos.
3. Märts.
Lesk Anna Armberg palus oma
tütre passi raha omale.
Ei lubatud, et temal poeg on
2 Kadrina Drewerk palus oma
minewa aasta passi raha 2 rbl.
oma wigase õe Miinale, sest et tema
põle kohta saanud, ega selle pärast
kaa passi tarwitanud,
Lubati see kord.
3 Kohtu poolt sai ette pandud, et
kohtu toolisi ja lauda on tarwis; luba
4 tooli muretseda ja wana laud jä
rele waadata kas weel sünniks pa-
4. Tallinna Jaani Kiriku õppetaja
Assmuth pani ette, et Kustas
nõdrameeleline
Paju naene ja lapsed Tallinnas
suures puuduses, peawad olema.
Jähi selle peale, et Tallitaja läheb
kuulab õpetaja Assmuthi käest järele
samalt abi wõiks saata.
5 Otsuseks tehti nende kohta, kes suuri-
trahwi kannawad, et kellel leiwa
kotti juures ei ole, neile annab
see maja peremees süüa, aga
pärast peab tema enese käest
saama wälja päritud 5 kop. kõhu-
täie eest. Wolimehed:
2) Jagup Jaanwark +++
6) Jüri Ammann
3) Juhan Drewerk
päew.  järg.
1 Koos oliwad tallitaja Juhan Liisberg,
abimees Jaan Jaanwerk wolimehed: Madis
Ammann, Saamul Neumann, Saamul
Welbach, Jüri Ammann ja Jaan Treumann.
a) Karl Paiu tahtis ennast wallast wälja wõtta.
Tehti üleüldseks sääduseks: kui wälja mini-
jal wanemad walda jäiwad maksad pojad
kokku 100 rubla wanemate häiks sisse,
mis kätte antakse, kui wanemad surnud
on ja kelle päält 4 protsenti maksetakse.
Pääle selle peab iga wälja minija 1 r.
50 kop. kirja toimetuse eest maksma.
Et Karl Paiul wanemad ja kaks wenda
walda päewad, siis peab ta 33 r. 34 kop.
sisse maksma; pääle selle tähendatud
kirjutuse raha.
b) Nõuks wõeti kohtu majasse puuri teha
mis tallitaja peab muretsema.
d) Karilepast Kubja peremehed Jüri Saarpere
ja Jaan Õunbaum oliwad nõuudnud, et
Saueaugu Mats, kes pere perelt toide-
tud saab, nendele mitte ei tuleks, sest
et neil mõlemil abitarwitawad aida-
ta on. See sai lubatud.
e) Kiriku wöörmünder ja pääkohtumees
Peeter Friedemann pani õpetaja soowi
ette, et üks teatud trahwi aru saaks nende
kohta kinnitatud, kes ööseti teiste rahu
rikuwad, ja poiste ja tüdrukute kohta, kes
koos magawad nii ka nende wallaliste inimes
te kohta, kellel laps on. - Otsuseks tehti:
rahurikkujad ja tüdrukute magatajad poisid,
kui ka peremehed, kes seda salliwad, maksa-
wad esimene kord 1 rupl trahwi, teine kord
2 rupla j. n.e. ja tüdruk, kes poissi wastu
wõtab, pannakse esimene kord üheks päe-
waks puuri, teine kord 2eks päewaks.
Kui laps wallalistel inimestel on, siis maksab
pois 12 aastat 10 rupla walla laekasse,
mis lapsele saab hoitud, aga kellest tüd
rük midagi ei saa.
Abimees Jaan Jaanwerk
Koos olewad Tallitaja Juhan Liisberg, abi
mees Jaan Jaanwerk, wolimehed: Madis
Ammann, Toomas Weimann, Saamul
Welbach ja Jüri Ammann.
a) Jaagup Drewerk palus poegade passi
raha omale. Teise poja päält lubatakse
b) Jaagup Einberg palus pääraha maksust
lahti haiguse pärast. Pool lubati tagasi.
d) Karl Fisemann palus ka ennast hai-
guse pärast pää rahast lahti. Ei lubatud.
e) Pääraha rehnung: 126 maksjat.
Kroonu pärib... 199 r. 15 kop.
Jaagup Armbergile.... 1 " 60 "
Karl Neumannile.... 1 " 65 "
Summa 202 rupl 40 kop
Tuleb mehe pääle 1 r. 60 kop.
Abimees Jaan Jaanwerk.
seda maksta oma ja poegade päält siis
saawad wastu wõetud.
Abimees Jaan Jaanwert
Abi- ja wolimees Madis Ammann
Walla täis.
Tallitajaks walitseti:
Juhan Liisberg teistkorda 18 häälega
Abimeheks:
Jaan Nolk 26 häälega
Abimeheks ja wolimeheks ühtlasi
Toomas Feldhoff 15 häälega
Wabadikkude wolimeheks Jaan Treumanni
Madis Sepmann 8 häälega
Kooli wöörmündriks Jaan Nolk'i asemele:
Siin Keskel 13 häälega
Jaan Jaanwerk
Koos oliwad: tallitaja Juhan Liisberg abimees
Jaan Jaanwerk abi ja wolimees Madis Ammann
wolimehed: Toomas Weimann, Jüri Ammann, Saamuel Neumann, Saamul Welbach
a) Pääraha ärajaotamine.
Kroonu pärib: 199 r. 15 kop.
Andres Paio ja 3 " 42 "
Juhan Farmanni
Summa  204 "19 "
129 maksjat tuleb mehe pääle 1 r. 59 kop.
b) Laagre Jaagup Lilienblum maksab poole.
d) Tehti otsuseks et Karl Fischmanni päält,
kes haiguse pärast mõõda peresi ülespida
mist igaüks kes teda oma tööl üle ühe
päewa peab tema pääraha wõla
tasumiseks päewa päält 5 kop. peab
e) Triinu Weimann nõuab laste kas,
watamiseks abi. Ei saa.
Abi ja wolimees Madis Ammann.
Koos oliwad: tallitaja Juhan Liisberg,
abimees Jaan Jaanwerk abimees Madis Ammann
ja wolimehed: Toomas Weimann, Saamul Neumann
Jaan Treumann ja Jüri Ammann.
Jaagup Drewerk palub oma poegade passid
ilma rahata anda. Sai lubatud.
Abi ja wolimees Madis Ammann
Märts 24
Õpetaja härra nõudmise pääle
pidi saama nõupeetud ja otsust wõetud
kudas koolimajaga teha, et see terwi-
sele kahju ei teeks. Koolmeister arwas
et kooli tuba nende seinte wahel ela-
des kolbawaks ei wõi saada, sest et
ta kitsas on. Esteks ei mahtuda
sinna niipalju lapsi sisse, kui neid
Wasalemas on teiseks ei wõi sääl
lapsed ega koolmeister koguniste
terweks jääda, kus nii palju inimesi
kitsalt koos on. Mõeldi siis kui
natuke uusi palka saaks, see maja
maha kiskuda ja uue plaani järel.
jälle üles ehitada kui juures wanu
palka tarwitada wõiks. Selle wastu
öeldi, et see maja ei maksa laotada
sest pisut oleks neid puid mes weel
sünniksiwad ja teised oleksiwad raisa-
tud; aga jääb ta wana wiisi seisma
siis ta on muuks tarwituseks hää
maja, nagu kohtu- ja waestemajaks.
Kooli majaga ei jää muud nõuu
Kui üsna uus ehitada. Et meie
walla peremehed aga suuremast osast
wäga waesed on sellepärast pole loota-
gi, et nemad materiiali ja ehituse
kulusid jõuawad kanda. Wõeti
siis nõuuks kooliwöörmündert tali-
tajat j.n.e. meie auusa mõisa
härra palwele saata, et tema
aitaks materiaali muretseda ja
et ta kihelkonna kohtu härra
nimel lubaks meile magasi
rahast ehituse kulusi wõtta. Kui
see lubatud saab, siis saab
uus koolimaja 1879mal suil ehita-
Tunnituseks
Wolimees: Toomas Weimann
2 Tõnu Hans Aamisep soowis
jälle, et teda saaks Wasulema hinge-
kirja wõetud. Lubati wõtta.
Wolimees Toomas Weimann
Ilma rahata saawad wanad
ja wigased, kui on Mihkel Nest-
roik ja Jaagup Einberg.
Wolim. Tomas Steinfeldt +++
" Juhan Drewerk +++
" Jaan Jaanwark +++
" Saamul Neumann +++
Tallitaja Jaan Nolk +++
Septbr. 28
6 Koos olid Tallitaja Jaan Nolk
I Wolimehed Tomas Steinfeldt,
Juhan Kibiner, Saamal Neumann
Jaan Jaanwärk, Juhan Drewerk
ja Jaagup Steinfeld.
Siimu Juhan palus Hallika
Anule walla poolt toitmise
abi. Sai lubatud.
II Pearaha rehnung: (1884 a llne pool)
Alleks. Elger eest 1 " 71 "
Karl Fischmann 5" 25 "
Koolmeistri pear. 1 " 80 "
Teeb kokku 189 rbl. 36 kop.
Maksjaid on 124 meest, mehe
peale tuleb 1 rbl 53 Kop.
(Tomas Steinfeldt +++
Juhan Kibiner +++
Samul Neumann +++
Juhan Drewerk +++
Jaan Jaanwark +xx
Jaagup Steinfeldt +++
7 Kiriku wöörmünder Peeter Friedmann
Nov 23.
I pani ette, et Triinu Weimann
palub oma laste koolitamise
abi. Lubati 1 wak ruk. ja 1 w. odre.
Kaasiku Juhan oma poja Madise
passi raha oma wigase tütre
Kadrinale. Lubati.
Juhan Seppel palus oma raha
90 rbl. mis tal waldas weel sees
on kätte. Ei lubata enne kui
ta 60ne aastaseks saab. Intres-
sidest saab pearaha ja walla
maksud maksetud.
Uute kohtu ja wolimeeste walimine.
Kohtuwanemak walitseti
endine Peeter Friedemann 16 healega
Kõrwameesteks endised
Hans Amisep 14 healega
ja Madis Neumer 14 healega
Wolimeesteks talu poegi seast
1) Juhan Neudach 20ne healega
2) Juhan Liisberg 18ne ------
3) Tomas Feldhoff 10ne healega
Wabatmeeste seast endine
Juhan Kibiner 10 healega
Abimees Kaarel Neumann +++
Madis Ammann +++
Toomes Feldhoff
Saamul Niemann
Toomas Steinfeldt
Koos oliwad tallitaja Juhan Liisberg
Abimehed Jaan Nolk ja Toomes Feld.
hoff, wolimehed Saamul Neumann
Jaan Jaanwerk, Toomas Steinfeldt,
ja Madis Sepmann.
Pääraha - rehnung:
Kroonu saab 199 k. 15 kop.
Jaan Drewerk pääraha 1 " 65 "
Summa 200-80 "
125 maksjat, tuleb mehe pääle
1 rubl 61 kop
Tallitaja Tuhen Liisberg
Abimehed Jaan Nolk
Wolimehed Saamul Neumann
Aprlil
Abimehed Jaan Nolk ja Toomas
Feldhoff, wolimehed Saamul Neu-
mann, Jaan Jaanwerk, Toomas
Steinfeldt, Madis Sepmann,
Juhan Drewerk.
1 Liisu Seppel palus et ta poja
Juhani passi raha saaks temale.
antud. Ei saa.
2 Jaagup Drewerk palus, et ta poja
Juhani passi raha saaks temale antud.
Ei saa.
3 Triinu Weimann palus laste-
kaswatamiseks abi. Saab 1/2 tsetwerti.
Tallistaja Juhan Liisberg +++
Toomas Feldhoff +++
Saamul Neumann +++
Toomas Steinfeldt ++x
Jaan Jaanwerk +++
Juuli 26
2 Madis Neumeri asemele walitseti
Priimeeste
Jüri Ammann priimeeste wolimeheks
Oktoober 23
3. Wasalema nurga kooli wöörmündreks
walitseti Tammiotsa Kristjan Weimann
ja külade kooli wöörmündreks Tõnu
Hans Aamisep Sumu Jaagup
Stolbergi Esemele. Enne oli üks
olnud, aga oli tuntud, et üks ei jõua
nii laialises wallas kõik selle
ammeti asju korrapärast ära toime-
Abimees Toomas Drewerk
Märts 11
1 Tõnu Hans Aamisep oli tahtnud
ennast wõtta lasta. Wolimehed
tegiwad seda säädust, et igaüks wõe-
kirja
ras kes meie hinge tahab
ennast üleskirjutada, peab 50 rupla
Wolimees Juhan Liisberg
2 Kooli wöörmünder Kristjan Weimann
oli ära surnud tema asemele walitseti
Kuusiku Karl Neumann 11 häälga
Sõõru Toomas Feldhoff walitseti
wolimeheks
Walla täis-
Hakenrihtri härra käsu pääle oli walla
täiskogu kutsutud ja sai igalt ühelt küsitud,
kas tahab Peeter Steinfeldti walda tagasi
wõtta wõi ei. Kõik koos olijad wastasiwad:
wõib wõtta tagasi. Nimelt:
Jaagup Stolberg, Jaan Jaanwert, Kristjan
Buschdorff, Rein Drewerk, Juhan Drewerk,
Jüri Saarpere, Aadu Sepmann, Madis Sepmann,
Juhan Neudach,  Jaan Õunbaum, Jaagup
Seemann, Jaan Nolk, Jaagup Õunbaum, Jaan
Nolk, Jaagup Drewerk, Hans Amisep, Siim
Amisep, Madis Maaniidi, Peeter Friede-
mann, Toomas Friedemann, Karl Remmel,
Toomas Steinfeldt, Toomas Lilienblum,
Jaagup Stolberg, Saamul Remmel, Juhan Kibines,
Madis Neumer, Juhan Neumer, Karl Einberg,
Aadu Mühdorff, Juhan Mühdorff, Karl
Wainow, Toomas Weimann, Juhan Weimann,
Jüri Ammann, Peeter Weimann, Juhan Herkel,
Karl Ammann, Saamul Welbach Jüri Lilienblum,
Jaagup Steinfeldt, Jüri Steinwerk, Jüri Neumer,
Toomas Weimann, Toomas Steinfeldt, Karl
Raba, Toomas Drewerk, Toomas Treumann
Saamul Neumann, Karl Neumann, Andres
Lilienblum, Toomas Feldhoff, Gustas Treu-
mann, Juhan Lüiberg.
Kloostrist Ranna Kristjan soowis, et ta
poeg saaks Truutu lapseks
wõetud. Ei saa wõetud.
Wõeti nõuuks magasit hoopis ära
kaotada ja selle pärast palwe kirja kihel-
konna kohtusse sisse anda.
Jüri Ammann
Otoober
Pääraha ära jaotamine
Kroonu pärib
199 r. 15 kop.
1 " 62 "
Summa 200 r. 77 kop.
122 maksjat, tuleb mehe pääle
1 r. 65 kop.
Jaan Nolk.
Aasta, kuu Num
März 19
1 Tallitaja oli Risti koolmeistri
Gustav Treumanni Wasalemas kool-
meistriks kutsunud ja pani alamal
seiswat Kontrakti wolimeestele ette,
tähendades et Treumann
selle kaubaga tuleks.
1) Gustaw Treumann wõtab Wasa-
lema walla laste koolitamise
Jüri päewast 1875 nii kui seda
kooli kohtu poolt säätakse oma
hooleks selle tähelpanemisega
et suil tihim ei sunnita lapsi
kokku wõtma kui kahe nädala
takka
2) Palk selle eest on aastas: a) maad
mis mõisa härra poolt kooli hääks
antud b) magasist üks tsetwert kaks
tsetwerikut rukkid; d) 90 rubl hõb.
raha. e) kroonu ja walla maksu-
dest lahti.
3) Hagu muretseb wald niipalju kui
tarwis ja puid 3 seitsme jalast sülda.
Haod ja puud muretseb wald juba
teiseks talweks koolimaja juure.
walmis.
4) Pääle selle toimetab koolmeister
walla kirjutuse ametit, mis eest
25 rubla hobedat maksetakse.
2 Koos olid Saamul Neumann
X Jaan Jaanwerk Juhan Drewärk
Madis Sepmann Tomas Steinfeldt
Jaagup Jaanwerk soowis ennast
hinge kirja.
Wasalemma walda tagasi wõtta
Lubati wõtta
Wolimees: Samuel Neumann +++
" Jaan Jaawärk ++I
" Madis Sepmann +++
" Juhan Drewärk +++
" Tomas Stormfeldt +++
ja Juhan Kibiner +++
1 Aprill 3
Pearaha I pool ära jäutud meeste
peale: Kroonu pärib 199 rbl 15 kop.
Nekrundid 4 " 74 "
Tomas Kopeli 4 " 84 "
Koolm. pearaha 2 " " "
Kokku 210 rbl. 73 kop.
133 meest, mehe peal tuleb
1 rbl. 79 kop. maksta.
II Kooli wöölmündriks walitseti
Toomas Weimann 5e healega
Wolimees: Saamul Neumann +++
Jaan Jaanwerk ++++
Madis Sepmann x+x
Juhan Kibiner xxx
Tomas Steinfeldt ++x
Nowembr. 4.
Koos olid wolimehed Tomas Steinfeldt
Juhan Kibiner Jaan Jaanwark Juhan
Drewerk Samuel Neumann Madis
Sepmann.
I Jaan Jaanwark Tallinnas tahtis oma
poolwenda Peeter Steinfeldti oma
juure saada. Ei lubata
II. Samul Steinfeldt palus oma tütre
Passi raha. Ei lubata, et tütar
isale isi omast käest midagi ei
anna, peale selle kaa praegu
ilma passita elab.
III Hannuse peremees Peeter Fridemann
pani ette et see õige ei ole, et walla
waesed, kes pere perelt käiwad, suu-
rema kuha meeste juures kauem ei
peeta, kui wäikse kohtades
Seda asja lubati krunti suurust
mööda ära seada.
Wolimees Tomas Steinfeldt +++
" Juhan Kibiner xxx
" Jaan Jaanwark xxx
" Juhan Dreverk +++
" Samuel Neumann xxx
" Madis Sepmann xxx
15 Octobr.
Pearaha rehnung: II pool.
Kroonu pärib 199 rbl. 15 kop.
Koolm. pearaha 1 " 96 "
201 r. 11 kop.
Summa 196 " 27 kop.
Mehi oli 131 maksjad ja tuli mehe
peale 1 rbl 50 kop.
Abimees Jaan Nolk
" Tomas Feldhoff.
Koos olid Tallitaja Juhan Liisberg
I. Saamul Neumann Jaan Jaanwerk
Juhan Drewerk Madis Sepmann.
Karl Fischmann kes Paltiski ära suri
ja 5 rbl. 25 kop. pearaha wõlga (järele
jäi) wallaga jäi
Tema järel jäänud kraam sai
wolimeestest järele jäänud waada
tud, kuida neid müüa, et pearaha
wõlg wälja tuleks, puusärk 4 rbl 57 1/2 kop
kokku wäo rahaga, surnuilina 4 - 28 "
" Risti eest " - 30 "
wiina,matmiseks 25 "
õlut - -  62 1/2 "
Summa 6 rbl. 3 kop.
Karl Fischmannil oli järel riideid:
1 wana jäk
paar pantuhwlid
6mal Jan.
II Peeter Steinfeldti puusärk 4 rbl. 57 Kop.
rist - -
wiin  - 25 "
olut - 62 1/2
Summa 5 rbl. 25 kop.
Wolimehed: Tomas Steinfeldt xxx
Saamul Neumann XXX
Jaan Jaanwärk XXX
Juhan Drewark +++
Madis Sepmann x++
2 Koos oliwad Tallittaja Juhan
21 Febr.
Liisberg, Wolimehed: Juhan Drewerk
Tomas Steinfeldt, Madis Sepmann,
200 rbl.
Juhan Sepmann soowis ennast
on walla
teise mehe eest kroonu teenistus est
laeka maks
anda ja palus seks wallast luba
Lubati järgmise tingimisega
a) Nimetud mees maksab (200)
Kaks sada rubla walla laeka sisse
kellest kaa ema saab aidatud ja
pearahad maksetud.
b. Nimetud mees peab omad wõlad
mis temal mitme inimesega
on = 46 rbl 50 kop. ära maksma
Wolimehed: Juhan Drewerk
" Madis Sepmann
3 1) Pääraha 1877ma aasta I pool sai ära
jaotatud 116ne mahe pääle. Kroonu
pärib 200 r. 9 kop., iga maksja maksab
1 r. 73 kop.
2) Mõisa härra oli wana Tooma toa
katuse hõlgede eest kooli hääks 14 rubla
annud. Tallitaja küsis, kuda seda pruuki-
da. Et nüüd just midagi iseäralikku
tarwitust ei olnud, seepärast jäeti edes-
pidi arwata.
3) Koolmeistrile lubati walla kirjutuse
eest 10 rupla palka juure nõnda, et ta
nüüd 35 rupla selle eest saab.
Oktoober 11
4 1) Pääraha 1877mal aasta II pool 200 rubl.
9 kop. 122 mehe pääle, igaüks maksab
1 rupl 65 kop.
2) Wangi wedamise pärast tehti see säädus,
et need üksi käiwad neid wiimas, kes talli-
taja ligi elawad ja saawad maksetud ho-
buse päewa eest 1 rubla ja jala päewa eest
50 kop. mis aasta lõpetusel kõige
walla pääle ärajaotatakse.
3) Leena Farmannile lubati kui
ta koolis hakkab käima wallast iga
nädal ise perest, leiwa kot anda.
4) Koolimaja pliit ja selle shiiber
pidiwad parandamist tarwitama rää-
kis koolmeister ja see pidi 1 r. 30 kop.
maksma. Lubati walla laekast
maksta.
Wolimees Toomas Feldhoff
Uute kohtu- ja woli meeste wali
Kogu.
Pääkohtumeheks waliti endine
Peeter Friedemann 17 häält.
Madis Neumer 14 häält
Hans Amisep 13 häält
Wolimeesteks talupoegi seast
Toomas Steinfeldt 14 häälega
Jaan Jaanwerk 11
Saamul Neumann (endine) 8 "
ja wabadikude seast
Juhan Kibiner 6 häälega
Tunnistuseks.
1 Priimeeste wolimeheks waliti.
Juhan Drewerk 3e häälega
2 Juhan Neumann soowib wallast wälja
wõtta. Kui tahab, peab täitma, mis woli-
mehed 25mal Januaril 1880 säidnud.
3. Siim Keskel soowis jälle walda wastu wõetud
saada. 6mal Märtsil tehtud säädus jäib seisma-
Siim Keskel saab niipalju kergitust, et
ta poegade päält nüüd poole sisse maksab
ja kui rewission enne peaks tulema, kui
pojad 16ne aastased on, maksab ta nende
eest, kes nooremad on, siis seda raha; muidu
jääb see maksmata, ja kui keegi neist poe-
gadest, mis praegu on, enne rewissioni
sureb, saab ta selle päält sisse maksetud
raha tagasi.
4 Suutre Toomas Drewerk oli oma sulase, kes
mitte Wasalema walla liige ei ole Haapsalusse
Rüütinud liisku wõtma ja nõudis et ta sest
küüdi woori saaks. Ei lubatud.
5. Jaagup Drewerk oli oma poja Jaanile kes
teda waatamas linnast käinud enne kui ta
nekrutiks läks hobuse palganud, teda linna
wiia ja nõuudis nüüd et see saaks
maksetud; sest teised saawad küüt
hobused. Ei lubatud.
Posti moona peawad Tallitaja
ja abi mehed oma kuhade
pealt isi maksma
Tormas Feldhoff
Johan Orewerk
Johan Neudach
Jaagup Heinfeldt
Tallitaja: Jaan Nalk
9. Junil
Wasalema walla walitsus tunnis-
tab sellega, et see ilma lapseta
Juhan Drewerk wõttis oma sur-
nud wenna Mats Drewerki üheks
sa aastase poja Kaarel Drewerki
Kes see aasta peab sõjawäe kohu-
se täitmiseks liisku wõtma tu-
lema - omaks pojaks, ja et see
walla kohtu protokolli raama-
tusse üles kirjutatud (31 Aug. 1886)
Kolme kümne esimesel Augustil
üks tuhat kaheksa sada seitsme
Sest ajast saadik on Juhan
Drewerk teda kui oma poega
oma juures kaswatanud.
5 Nõuks woeti, et puur peab saama
kohtu majasse tehtud ja kohtu tee-
ner palgatud.
6. Kreet Altmäe palus walla poolt
toidu abi, wolimeeste poolt lubati
esiteks 5 rubla saata.
Tallitaja Toomas Feldhoff
Wolimehed: Juhan Liisberg +++
G. I. Treumann
P. Weimann
19 Septbr.
7 Kai Altdorff tahtis wallast
wälja minna Tallinna Ülewelt-
linna kogukonda. Lubati.
8 Puur ei ole weel tehtud;
Kohtu teenriks on Saamuel Steinfeldt
saanud peab iga kohtu päew kohto
majas olema, ja kui tarwis-kaa
witsu andma; palka saab (6) kuus
rubla aastas.
9 Tallitaja pani ette et Mari Farmann
walla abi palub. Lubati magasi ai-
dast.
8 Pääraha maksjad saiwad arwatud,
neid on 124 meest. Kroonu pärib 200 r. 9 kop.
Karl Schmidfeldt ja Jaagup Weimanni wõlg. 3 " 60 "
Summa 203 r 69 kop.
Mehe pääle tuleb 1 rubla 65 kop.
Tallitaja Juhan Liisberg XXX
9 Kohtumeeste ja wolimeeste walitsemine.
Pääkohtumees Peeter Friedemann
11ne häälega.
Kõrwa meesteks
Hans Amisepp
6 häälega
Matis Neumer
Toomas Weimann 9 häälega
Madis Ammann 9 "
wolimeesteks
Saamul Neumann 4 "
Wabadikkude wolimeheks Saamul Welbach
6. häälega
Tunnistuseks: tallitaja Juhan Liisberg
Abimees: Jaan Jaanwerk
1 Pääraha maksjad saiwad arwatud, neid
on 125 meest. Kroonu pärib 199 rubla 15 kop.
Mehe päile tuleb 1 r 60 kop.
Tunnituseks: tallitaja Juhan Liisberg
2 Tüdruk Ingel Mik soowis et ta seie hinge-
kirja saaks wõetud. Saeb siis wöetud, kui
ta 30 rupla sisse maksab mis ta muidu,
kätte ei saa kui wallast wälja läheb
ehk mehele saab. Intressi maksetakse
selle päält 75 kop. aastas.
Toomas Weerman
Jaan Treumann
3 Mõisa politsei poolt sai küsitud, kas
nad wõtab Peeter Steinfeldti, keda wangi
mõistetud, pärast trahwi aega jälle walda
tagasi wõi mitte, selle pääle andis walla
täis kogu wastuseks: "ei wõta".
Febr. 22.
Koos olid Tallitaja Jaan Nolk
Wolimehed: Juhan Drewerk,
Juhan Neudach, Juhan Liisberg
Toomas Feldhoff, Juhan Kibiner
Jaagup Steinfeldt.
Juhan Seppel (Neekrudiks läind)
1884 a.) nõudis oma rahast 75 rub-
last, mis temal waldas sees on, 30 rbl.
kätte. Ei lubata; jääb Kroonu
maksude tasumiseks walda sisse.
Rangu Adu naene Jula Mühdorff
kaebas et tema Leenu Alteneose
lapse kaswatamisest kahe kuu
pealt pole palka saanud. Ta
olla tänini 3 rbl kuus saanud.
Otsuseks tehti, et Juula kaswa
tab seda last ikka edasi, kui tahab
ja saab selle eest walla poolt 3rbl.
kuus,- rie isi: Ja see lapse kaswa-
tamise kulu saab walla liikmete
peale katki jagatud ja pearahaga
ühes sissewõetud.
Wolimes Juhan Drewerk +++
" Juhan Neudach +++
3. Koos olid Tallitaja Jaan Nolk,
Martsi
abimehed Kaarel Neumann ja
Madis Ammann, Wolimehed: Juhan
Drewerk, Juhan Neudach, Jaagup-
Steinfeldt, Toomas Feldhoff,
Juhan Liisberg Juhan Kibiner
Pearaha rehnung: (I pool 1885.a.)
Karl Nestroik 3 " 24 "
Madis Lilgenblum 1 " 53 "
Otto Alteneos 1 " 65 "
Koolmeistri p.r. 1 " 74 "
L. Alteneose lapse r. 6 " - -
Summa 205 rbl. 60 kop.
Maksjad oli 126 meest, ja tuli mehe
peale 156 kop. ja 20 kop. Kirjutaja palka-
Kokku 1 rbl. 76 kop.
Tallitaja: Jaan Nollk +++
Aug. 23.
4 I Koos olid Tallitaja Jaan Nolk
Wolimehed: Juhan Drewerk Juhann
Nendach, Jaagup Reinfeldt, Juhan-
Liisberg, Toomas Feldhoff, Juhan
Tallitaja pani ette Mardi peremees
G. Treumann ei ole sant Matsu
wastu wõtnud, et see wäga sandis
te saab peetud, nii et täid peal on.
Otsuseks tehti, et Matsiga peres
peab hoolega haritud saama ja
kui tema siis wastu ei wõta, maksab
20 kop. päewas sööma raha,
nende päewade pealt mis seal peale olema.
Koos oliwad: Wolimehed Tomas Steinfeldt,
26mal
Juhan Kibiner, Madis Sepmann
Juhan Drewark ja Tallitaja Juhan
Liisberg.
a) Jaagup Altdorff soowis Jõgisust
Rätsepa Hansu poega, keda ta omale
kaswatikuks tahta wõtta, et saaks
Wasalema walla liikmeks wastu
e) Juhan Neumann küsis ennast
wallast wälja wõtta, ilma emata.
Lubatakse, kui 100 rbl. sisse maksab
mis pärast ema surma 4ja protsendiga
tagasi saab ehk 50 rbl. sisse maksab,
wõetud. Ei wõeta
mis pärast ema surma ilma protsen.
tideta tagasi maksetakse, kui ema
üheski asjas põle walla abi nõudnud.
d. Kustas Kask tahtis walda sisse
tulla; wõetakse, kui 6. Märtsil 1881
tehtud seaduse järel 1 Tst. ruk. ja 1/2 Tst odr
ehk 15 rbl. raha oma pealt ja nii sama
palju kaa poja pealt tahab sisse
maksa ja peale seda 1 rbl. 50 kop.
kirja toimetamise eest.
Tomas Steinfeldt
Juhand Drewärk
1 Nõupidamiseks olid kokku tulnud.
a Wolimehed: Saamuel Neumann, Tomas
Steinfeldt, Jaan Jaanwerk Madis
Sepmann Juhan Drewerk Juhan
1) Tallitaja pani ette, et Triinu Weimann
on oma tutrele puusärki lasknud
Madise kostre juures teha ja palunud
et walla poolt saaks makstud!
Lubati Treuguti juures ära maksta
2) Juhan Jaanwärk soowis ennast
Tallinna alt Wasalema walla hinge-
kirja tagasi wõtta; lubati ilma sisse
maksuta wastu wõtta, sest et ikka
siis waldas kohta on pidanud ja au-
sasti elanud.
3) Wõeti nõuuks et kohtu pidamine
jääb ikka kohtumehe majasse,
kuhu kaa puur saab ehitatud
Wolimehed Samul Neumann +++
ja Tomas Steinfeldt +++
" Jaan Jaanwerk +++
Madis Sepmann +++
Walla tais
Walla täis kogu oli koos uus
Wallatais
kooli wöörmünder sai seatud,
Sel 22 Febr.
mõisa nurka. - Peeter Weimann
ja ülema kohtu kasupeale said
lojuksed üle aru leht walmistud
Wolimehed Juhan Liisberg
Jaagup Steinfeldt
2. Koos olid täis woli-kogu. Tallitaja
Sel 7. Mäts.
pani ette, et enne tallitaja posti
moona maksust lahti olnud ja
pearaha mitte ei maksnud;
nüüd, pidada tema posti moona
maks
täiesti maksma ja pearaha on
kadunud, sellest ei saada tema kaa-
ühtegi ammeti kergitust, sest walla
maksusi hingede järel saab mak-
Woli meeste poolt mõisteti
Tallitajale kolm uut waka rukid
juure magasi aidast.
7. Mats.
3 Tallitaja küsis kuida Leenu
Woli-kogu
Alteneose poja kaswatamise raha
maksu seada, kas maade peal, wõi
hingede peale. Suurem jagu oli selle
poolt, et hingede pealt saab korjatud,
sest et maade peal enne palju mak-
susi on
" Juhan Drewak
" Juhan Nendach