Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
seemned ollid alles maksmatta. Agga kelle kätte olli õigus sedda maks-
ma? Meie arwates seadusse järrele se põld piddi mõisa rentnikkude polest
täis külwatud sama, nõnda kui nad sedda said omma kätte teise rent-
nikku kaest, kes enne neid sedda mõisa rentis.
Meie julgeme Kihhelkonna kohto ees weel sedda nimmetada, et
Holstre koggokonna kohhus kutsudes innimessed, kes leikasid wilja
meie põlla peält, ei olle pärrinud nende käest sedda, kelle lubbaga
nad külwasid sedda wilja, ehk kes olli sedda maad walmistanud
külli alla, ei olle küssinud wallawannema kaest, kes olli üks selle
mõisa rentnikkude seäst, ehk kül ta seal kohto päwal liggi olli,
sedda: kas on ta annud neile lubba mõisa ma peäle wilja küllida,-
kas olli ta neile wõi teistele sedda ka lubbanud, kui se mõisa
temma käes olli?
Andes kõik sedda ülles VI. Pernoma Kihhelkonna kohtule meie
lodame, et se Keiserlik kohhus watab kõik läbbi ja selletab sedda
asja õigusse järrele ning pallume selle jures, et se kohhus kirja
läbbi wõttaks meie käest selletust, kui sedda tulleb tarwis. Kui
agga sedda head ta ei wõi meile lubbada siis pallume teäda
meile anda, sedda päwa, millal üks meie seast peab kohtu ette
tullema.
Willandi Õige-ussu kirriko.
Praos Kirill Albow
Diakon Sergius Sergiewsky.
Kõster Dionisi Kümmel.
Kui sesinnane Koggokonna-kohhus Willandi preesti her-
ra Rajewski kaebduse asjas Jaan Kipp, Johann
Ainson, Jaak Postak, Johann Pill, Jakob Suk, Peter Peterson
Johann Jorm, Endrik Pertma ja Jaan Hion wastu
omma kohtu otsust tännasest päwast 156. Numbri al kohtokäijatele sai kulutanud
rukki põllult ära leikamise pärast.
siis anti Johann Ainsoni kätte sesinnane õppetuse-kirri, kust
õppetust saab, mis seaduse järrele wajja on tähhelepanna, kui kegi suremat kohhut
tahhab käia
Holstre mõisas sel 23 Octobr 1870.
Koggokonna-kohto nimmel:
No: 502.
N: 37.
Werriorra koggokonna Kohhus sel 7dal Aprillil 1892
Jaan Silak saije Koggokonna kohtoman ette kutsutud
ja saije temma käest küssitud mesperrast sinna Peter
Piir pärahha wõllapäle kirjotetu lehma ärra ostid ja saije
temmal üllesantud et se lehm saab temma käest ärra wõe-
Jaan Silak wastutas et temma ei anna seda lehma enne ära
Kui temmale teher Peter Piir rahha taggasi massak selle et tema
ütlep et minna ei tija et se lehm ärra kirjottu olli.
Peter Piir tunnistap et temma om kül Jaan Silakil üttelnu
et minno lehm om ära kirjutetu pärahha wõlla eest ja Jaan
Silak omaks se lehm selleperrast ärra ostnu ja õddangutsel ösel
ärra winu.
Jaan Silak essi ka tunnistap et temma om se lehm isse winu
Mõistis Kohhus: Et Jaan Silak peab kats ööd ja päiwa tuiman
istma selle et temma Peter Piir pärahha wõlla eest kirjotetu lehm
om ärra ostnu ja öse warguse wisil ärrawinu ja se lehm
saab temma käest ärrawõetus ja Peter Piir pärahha wõlla
Lunias 23 Septembril 1887.
Tuli ette mõisa hobusewaht Mihkel Rattassepp ja
kaebas, et Peter Rein saatnud oma naese wenna Ma-
dis Werewaga hobused metsa ja tema ütelnud, et
kes on hobused wiinud, see peab tooma. Siis läinud
Madis Werew tagasi ja tulnud Peter Rein ja löönud teda
kaks körd, et maha kukkunud, küindega kiskunud
nõnda, et Kael ja pea werine olnud. Nõudis 25 rubl.
Tuli ette Peter Rein ja wastas selle pääle, et tema
läinud hobusid wiima ja ütelnud, miks pärast sina
hobusid wasto ei wõtnud, ega kammitsid ei annud,
siis tulnud Mihkel Rattasepp temale karwu, siis
lükanud teda, aga löönud ei ole mitte; et Rattasepp
tema juuksist kinni pidanud, siis on mõlemad maha
kukkunud, et mõlemad wäsinud olnud.
Tunnistas Jaan Jürgenson, et tema kära kuulnud
siis jooksnud manu ja Peter Rein ütelnud, kas
sa tahad elada, ja Rattasepp olnud werine muud
ei ole näinud.
Tunnistas Mihkel Tõnnisse, et tema ei ole midagi
näinud, muud kui kulnud et tappelnud ja tõine
tõist kiskunud.
Mõistetud
Peter Rein peab maksma Mihkel Rattaseppale
2 rubl. waluvaha ja 1 rubl trahwi waeste laadiku.
N: 42.
Kähri kogokonna kohus, sel 31. Januar 1879.
Ette tulli Jaan Sawisaar ja kaibas Michel Mark
pääle kelle käest temä ütte hobese oli ostnu, kül wiste
õkwa raha ära masnu, enegi täweliku pandi asemele
andnu, ja sellest ei olewad Mark midagi tähele
paadnu, ja wõtnu tolle hobese ära, ja Sawisaar
nõwab oma kahjo 15 rubla, päälegi käsknu kohus
Markil hobest kätte anda.
Michel Mark selle kaibuse pääle ette kutsuda, ütlep
et tema wõtku oma hobese selleperäst ära, et Sawisaar
ei olewad raha ära masnu; et kül kohus käsknu
hobest ära anda, ei olewad tema omete wõinu, et
Sawisaar ei olewad ka raka lobunu anda.
Mõistus: kogokonna kohud mõistab et Michel Mark
oma wõimuga hobese Sawisaare käest tagasi
om wõtnu ja ka kohto käsupääle tagagi andnu
ei ole, ei wõi nüüd enämb tagasi sunnitus
saada, selle et see hobene om ära kista. Peäb
Michel Mark 10 rubla Jaan Sawisaarele söötmise
eest masma
Kuuluteti Michel Mark massab 10 rubla
Jaan Sawisaaril - mes § 773 ja 774 perrä ette
anti, Mickel Mark ei ole rahul, saije selsamal
päiwal opud täht
Arro koggokonna kohtun d. 15 November 1878
koon olliwa:
Peakohtomees P. Sarw
Kohtomees Joh. Pulk
H. Walgerist.
Arro moisawallitsuse nimmel kand Arro
mõisa opmann W. Tarto se kaibus kohto ette,
et Karel Kochil on Arromõisa ma pääl
honit olnu, neide honete hinda piddawa
Arro mõisa Howi Kohto mõistust perra
Karel Kochi poja Rein Kochile ärra masma
100 Rbl., sesamma Howi kohhus olla agga
omman mõistusen Arro mõisale prii
jätnu, wastastik nõudminne Karel Kochist
prugitud mõisa ma eest, kaibata ja nõuda
Rein Koch käest, ja se wastastik nõudminne om-
Karel Kochil on pruuki olnu moisa
maad 3/4 wakkamaad ütten õue ja aijamaga
ja 1/4 wakkamaad hääd heinamaad, se ma eest
ei olle Karel Koch 1862 - 1877 mõisale ei middagi
masnu ja et se mõisa nüüd Kochile honete eest
100 Rbl. masma peab, sis ka olla mõisal ma
eest nõudminne 10 Rbl. egga aastatse pruuk-
mise eest s. o. 15 aasta päält 150 Rbl.
Rein Koch Tolamast, keddas siist poolt
kui ka Keiserlikko II Tarto kihelkonna kohto
ette kutsutud sai, siiski mitte tulnu ja sai ka
täämbatses päiwas se Rein Koch sub puena
pracelusi kutsutud, ja et sesamma nüüd ka
mitte ette tulnu, ühhendwa kohto liikme hendid
Otsusele:
Et Arromõisa kaddonu Karel Koch käest
ma eest sis mitte renti nõudnu, kui se ma
selle pruukmisen olli, seperrast ei woi se
koggokonna kohhus sedda nõwwetawat
No 35.
No 40.
Häädemeeste kogukonna kohus, 5 Aprillil, 1886.
Juures oliwad: Peakohtumees: Hans Koks.
Tuli ette Jüri Lorenz ja kaebas, tema kui oma isa wa-
nem poeg, annud oma Pulguoja No 15 talu rendiusõiguse noorema
wennale Jaan Lorenzile, selle tingimisega, et see wanemaid auusaste
kuda kord ja kohus toidaks, aga nüüd olla wanemad nälgas, sest
wend Jaan ei andwat neile ülespidamist, waid pekswat neid sagedaste
ja hulgutawad neid wana inimesi mööda kohtuid, sellepärast
nõuab tema oma kohapärimise eesõigust kui wanem wend ta-
gasi, et oma wanemaid kuda kord ja kohus wõiks toita.
Jaan Lorenz ajab wasta, et tema ei olewat wanemaid
mitte peksnud, ega neid nälga jätnud.
Isa Mihkel Lorenz tunnistab, et poeg Jaan teda nälgi-
da laseb, ning teda juba 5 korda olla peksnud.
Et Isa tunnistus õige on, näitab ka juba see, et Jaan
Lorenz isa peksmise pärast kogukonna kohtu poolt 15 hoobi
witsadega on karistatud saanud.
Jaan Lorenz palub omale 8 päewa järelemõtlemiseks,
mill wiisil tema ehk wennaga saab äraleppida.
Arwati: Palutud 8 päewa mõtlemise aega lubada.
( Allkirjad.)
Häädemeeste kogukonna kohus 21 Mail, 1886.
Juures oliwad: kohtumehed: Beeren Siiman
Juri Jantson.
Hans Jung
Kutsuti kohtu ette Pulguoja Jaan Lorenz, kes oma wenna
Juri Lorenzi kaebduse asjus koha nõudmise pärast 5 Aprillil s.a.
8 päewa mõtlemise aega palus ja küsiti temalt järele, kas ta oma isa
ja wennaga leppida on saanud. Jaan Lorenz kostis, et ta mitte ei ole
ära leppinud, ning Juri Lorents palus kohut, tema nõudmise peale otsust
teha, et tema wanemad wõiksiwad toidetud saada.
Et nüüd kohtul selgeste teada on, et Jaan Lorenz oma wane-
maid toita ei taha, nende wastu ropp on ja isa pealegi on peksnud,
sellepärast:
Arwati: Keiserliku Balti kooonumaade walitsust paluda, et
Pulguoja talu No 15. Jaan Lorenzi käest ära saaks wõe-
tud ja wanema wenna Jüri Lorenzile antud, kes oma wa-
nemaid auusaste lubab toita, ning ka talu hooneid kor-
raspidada, mis Jaan Lorenz hooletuse sisse on jätnud.
1885 aastal December kuu 2 mal pääwal.
keike nende ette tähendud kusimiste peale selget
wastust wõib leida
seda Protokolli wälja kirjutus Harju-
Järwa Kreiskohto juure läkitada.
263.
Serenitsi talopoeg Ilja Matschenow tuli
ette ja kaebas tema olla 9 Mail s.a. Serenitsi
wallawalitsuse kääst selle sama walitsuse all ole-
wa Jaama küla kõrtsi 3 aasta peale nende sama
tingimeste alla kuidas tema 1 Januarist 1886
aastast saadik praeguse kõrtsimehe Michaila,
Murow kääs rendi peal on, renti peale wõtnud
ja selle kauba kinnituseks 100 Rubla käeraha
maksnud. Nüüd olla aga tallitaja temale renti
kontrakti pakunud, kellest üks wana kontrak-
tis punkti 4 sees ülespantud, tema wäga kasulik
tingimine kelle järele wõera, mitte selle walla ini-
mestele keelatud saab Jaama külas poodisi lahti
teha ja kaupelda, wälja lastud on. Et selle läbi
nüüd walla walitsuse poolt tehtud kaup rikutud
saanud ja tema ilma selle maha kustutud tingi-
mist kõrtsi rendi peale wõtta ei woi, siis paluda
tema, teda sest kaupast lahti ja temale walla
walitsuse poolt tema sisse makstud käeraha
100 Rubla kõrwa teine 100 Rubla kauparikumise
eest mõista
Serenitsiwalla tallitaja Peeter Schilkin tuli
ette ja andis teada tema olla küll kortsi kaebaja
Ilja Matschenowile wana tingimiste all rentiks
annud, nii kaugele aga kui need wana seaduse ko-
ad passiwad. Et aga wana kontraktis üks wastu
seaduse jooksja tingimine ülespantud, ei ole
temal kortsi rentimise juures teada olnud
muidu oleks tema kohe seda wälja lasknud,
mis tema aga siis teinud kui kontrakti ha-
kas kirjutama et wast siis sellist seadust sai
Tema paluda nüüd temale oigus anda need
Matschenowist sisse maksetud 100 Rubla tagasi
temale anda ja korts uueste rendi peale wälja
pakuda
1885 aasta December kuu 2mal pääwal.
et nüüd tallitaja ei wõinud sunnitud
saada ühte wasta seaduse kontrakti kaebajaga
tegema, et küll niisugune enne on olnud, siis sai
moistetud:
Tallitajale üles anda Ilja Matschenowile
sisse maksetud 100 Rubla käeraha kohe
tagasi anda ja korts uueste Seadusliko
tingimiste alla wälja rentida
See moistus sai molemitel pooledel kohe teada
antud mis peale siis kaebaja Matschenow teada
andis et tema sellega rahul ei woi olla, mis
peale tema § 930 Talorahwa Seaduses ülespan-
tud suurema kohto nõudmise seadut korra sele-
tamise juures § 931 selle sama seaduses ette
kirjutud suurema kohto nõudmise tunnis-
tus wälja antud sai.
Aleksei Gubanowi ja tema naese Tat-
jana Jefimowa nõudmise asjas Pawel Lap-
tschichini wastu Peter Laptschichini päranduse
pärast (Protokol 203 ja 241 s.a) tuli Serenitsi
walla kohto poolt 19 Nowembril s.a. No: 23 all
seija teadust sisse et Peter Laptschinast järele
jäänud hingemaad aija ja heinamaaga 200R.
peale takseritud saanud
Et Pawel Laptschichin teada annud et
Alexei Gubanowil kadund Peter Laptschichini
heinamaa peal praegu weel 4 kuhja heine seista
mis ka päranduse hulka arwatud peaksid saama
siis jättis wiimane oma saadawa nõudnu sest
91 Rubla 37 kop. nende eest 18 Rubla 26 cop. maha
kelle järel siis tema nõudmine kadund Peter
Laptschini pärandusest 73 Rubla 25 cop jäi.
Pärandust oli keige selle järele ülepea.
Maja ja kraami eest Pawel
Laptschiga kääst saada. 120R.
ja hingemaade eest mis ka tema
kääs walla kohto takserimise järel 200
Sellest nuüd tuleb maha arwata Gubanowi heaks 7325
Jääda siis jagada tulewa pärandust... 246R. 75 cop.
Wolikiri
Mina annan Holstre walla liikme Johan Tormil seda
woli et tema Keiserliku Perno Kihelkonna
Kohtu juures 14 Mail Hofgerichti kohtu
otsuse andmist Wiljandi preestri Rajewsky kaeb
tuses minu wasta rükkide nõudmise perast minu
eest kuulda wõib.-
Holstres 11 Mail 1873.
Peeter Peterson
Wolli kirri
Jaan Rostok Jaan Jon
omma olli Jakub Tugo kätte anud
sel 13 mail 1873
Kõnnu koggokonna politsei
poolt saab seläbbi tunnistud:
Et pilleti peal soldat Tõnnis
Kristjan Kroon siin walla kog-
gukonnas Wimisto küllas ellab
Kõnnu 17. März 1869 N 57.
Koggukonna politsei nimmel
Hans Pümman
1937.a.
Erilisi tähtsamaid sündmusi koguduse majapidamises
ette tulnud ei ole.
Aruande andmed:
Koguduse liikmete üldarv 678.
Sündinud 11 pg. last ja 9 trl. kokku 20.
Laulatatud 5 paari
Surnud 8 mr. ja 4 nr. - 12.
Leeris olnud 9 pl. ja 7 trl. - 16.
Kalendreid müüdud 25 eks.
Välja läinud 470 pab.
Sisse tulnud 59 pab.
Liikmemaks à 50 s.
- " - maksnud 445.
Koguduse hooned on kinnitatud kinnitusselts. "omas."
Preester teenib kogudust maade eest, rahaline tasu väike
10 kr. kuus.
1938. a.
Andmed aruandest:
Koguduse liikmete arv 626.
Sündinud 11 pl., 7 trl. - 18.
Laulatatud 6 paari.
Surnud 4 meester., 6 naister. - 10.
Leeris olnud 6 pl., 14 8 trl. - 14.
Kalendreid müüdud - 25 eks.
Valja läinud 269 paberit..
Sisse tulnud 38 - " -
Liikmemaks à
- " - maksnud à 440.
Koguduse hooned tulevastu kinnitatud kinnit. s. "Omas."
Preester teenib kogudust maade eest. Rahaline tasu
12 kr. kuus.
1939. a.
Nõukogu korraldas näitemüügi koguduse eelarve teos-
tamiseks - sissetulek - 204 kr. 34 snt. (puhas.)
Koguduse liikmete arv. 618.
sündinud - 4 pgl., 6 trl. - 10.
laulatatud 4 paari.
Surnud - 8 meester., 8 naister. - 16.
Leeris olnud 5 pgl., 7 trl. - 12.
Kalend. müüdud 25 eks.
Väljaläinud 148 paberit.
Sissetulnud 30 - " -.
Üldrahaline sissetulek - 812 kr. 94 s.
Välja minek 797 kr. 38 s.
Kogudusel maad - 41,59 ha.
Koguduse hooned tulevastu kinnitatud kinnit. s. "Omas.
Preestri töötasu koguduse maad ja 20 kr. kuus rahas.
Loetaja tasu - 6 kr. kuus.
Koguduse piiridest lahkus isehakkanud luteri usu
pastor Kliiman siirdudes mandrile.
Pikaldane põud, alates Nelipühist ja kuni 15 septembr.
havitas põlluviljad suuremalt jaolt ja juurviljad täiesti
Koguduse rahva majandus elu langes seetõttu alla.
Oktoobri kuus tulid Eestisse vene enam-
lased sõlmitud Riigivalitsusega lepingu
põhjal.
1940a.
Sama aasta lõpul preester M. Vapper lah-
kus omal palvel koguduse teenistusest (Sinodi
teatis 23.XII. 1940 a N 2353 all) ja ajutiseks
asetäitjaks preestriks määrati Isa Mitropoliit'i
poolt Mõnnuste kog. munkpreester Tihon
Koshevnikov. Muud andmed puuduvad.
1936 a.
Kirikule lasti valmistada vasakupoole külge uus raudahi,
läks maksma 57 kr.
Kirik valendati seest poolt: ülevalt kriidi ja piimaga,
alt pannel hallika õlivärviga - läks maksma 70 kr.
Suurem sündmus oli näitemüügi /basaari/ toimepanemine
kiriku paranduse heaks,- sissetulek 230 kr.
16 veebruaril suri kauaegne kiriku kellamees Aleksei Kolter,
Merise külast, Männiku talust.
Kiriku maad on tarvitada kogusuuruses preestri käes.
Koguduse liikmeid üldse 670.
Sündinud 8 m., 12 n. kokku 20.
Laulatatud 4 üheusulist, 2 segausulist.
Surnud 5 m., 8 n. kokku 13.
Leeris oli 6 tütarlast.
Kalendreid müüdud 25.
Välja läinud 210 paberit - kirja.
Sisse tulnud 81 - -
Liikmemaksu maksnud 420 inim.
Koguduse elu üldmõttes jookseb ladusasti,- jumalateenis-
tustest osavõtt elav, ainult üks kurb nähe on olemas,
koguduse preester peab teenima peaaegu ilma tasuta,
kõigist 7 kr. kuus, kuna aga kogudusel 20-30 kr.
palk oleks täiesti jõukohane maksta. Hiljuti nõuko-
gu koosolekul ei leitud õieti kohta kuhu raha
asjaajamises panna, siis paigutati 200 kr. Eesti panga
Kuressaare osakonda hoiule - täiesti põhjuseta
ja otstarbe nimetamata; Jumal on kõrges,
valitsus kaugel - abi pole kuskilt loota.
1941 a.
Eelmise aasta lõpul võeti koguduselt Vene
võimude poolt kirikule kuuluv maa. Asetäitja
preester pidas vahetevahel kirikus teenis-
tusi kuni 15 juunini. Siis suikus kogudu-
se elu kuni järgmise aastani - sakslaste
tulekuni.
Koguduse liikmetest mõrvati - Ader Jaagup
Võhma külast, Arseeni Keskküla ja Evgraf
Koert Rahtla külast.
Mobiliseeriti ja viidi Venemaale Merise
külast: Tarvis Joannes, Tarvis Aleksander
ja Merelaht Vladimir.
Kugalepa külast: Väärt Leoniid, Käsper
Evgraf, Nukk Leoniid, Nukk Taniel, Nukk
Konstantin, Käsper Arkaadi, Paivel Nikolai,
Lõugas Nikolai (tema ka Valdur); Kaiste Vladimir,
Ninase külast, samast külast ka Kaiste
Vladimir, Saamel Herman, Saamel Joannes,
Aavolaid Joannes, ja Põlder Vladimir;
Abula külast - Liis Samuel ja Aandi Ruuben.
Rahtla külast: Lõugas Joannes ja
Sepp Joannes.
Alevi külast: Auväärt Juulius.
Tagaranna külast: Kolli Joannes ja Saamel
Voldemar;
Panga külast: Igav Antoni, Auväärt
Justin, Igav Voldemar, Auväärt Herman,
Auväärt Paul, Auväärt Joannes, Kahju
Ambroosi, Kauber Evgeeni, Peet Antoni,
Tänav Augustin, Seebart Joosep, Peet Kons-
tantin, Õunpuu Leoniid, Õunpuu Arkaadi,
Peet Paul, Pihler Boris, Kahju Taniel ja
Kahju Arseeni.
Küüditud Venemaale:
Merise külast - Meelet Joannes.
Tagaranna külast - Põlder Joannes ja
Rosin Evgraf.
Ninase külast - Põlder Vladimir ja
Rosin Aleksander.
Rahtla külast - Lõugas Aleksei.
Alevi külast - Kaju Mihail, Kaju Maria
ja Kaju Valeeria.
Panga külast - Auväärt Leoniid ja
Peet Leoniid.
22 septembril k.a. Silla väljal arenes lahing
sakslaste ja venelaste vahel, missugune sünd-
mus vabastas Mustjala venelastest ja 21sel
oktoobril peeti Eeestlaste kommunistide
ikke alt vabastamise püha.
Kõik muud andmed 1941 a. koguduse elu
üle puuduvad.
1941a. sissetulek -1393 rub. 70 kop., väljam.- 902 rub. 57 kop.
1942 aasta.
23 juulil 1942 a. N 73 all K. P. Mitropoliit
Aleksander tegi ja saatis Mustjala kogudu-
sele järgmise oma otsuse: Saaremaa praosti
esitisel ja Mustjala koguduse nõukogu
otsusel määran preester W. Tammistu
nimetatud koguduse preestriks ning va-
bastan munkpreester T. Koževnikovi selle
koguduse ajut. aset. preestri kohuste täit-
misest, avaldades temale tänu tähenda-
tud koguduse hooldamise eest raskel katsu-
mis ajal.
Köstri koh. t. on Lõugas Leoniid - Merise
külast.
Koguduse maad on 38, 59 ha., missugune
pääle kiriku ümbruse maaala on rendil
Nõukogu esimeheks 1942 a. oli Lõugas Leoniid ja
kirikuvanemaks - Lõugas Aleksander Merise külast.
K. a. kogudusel on 428 õiguslist liiget. Nõukogu
koosneb 15 liikmest, nendest valituid 13, ameti
poolest - 2.
Revisjoni komitees liikmeid 3, - esimees -
Nõmm Aleksei.
1942 aastal ristitud 9 poeglast ja 15 tütarlast.
Teistest uskudest tagasi tulnud 1 meesterahvas
ja 4 naisterahvast. Teistest õigeusu kogudus-
test tulnud 2 meesterahvast.
Laulatusi ei olnud.
Leeris oli 11 meesterahvast ja 19 naisterah-
vast.
Surnud k.a. 4 meesterahvast ja 8 naiste-
rahvast.
Koguduse liikmeid registreerituid - 300
meesterahvast ja 365 naisterahvast, kokku
665 hinge. ei tea kuidas seda mõista?!
1942 a. sissetulek ühes jäägiga 506 RM
76 penni; väljaminek - 231 RM 39 penni.
1ks jaan. 1943 a. jäi 275 RM. 37 penni.
Ülempreester W. Tammistu.
1943 aasta.
I. Kirik. Ehitatud 1873a. ja pühitsetud s.a.
17 novembril püha prohveti Eelia auks.
Kiriku lagi, altar ühes amvoniga nõuavad
parandust; samuti ka seesmised üksed,
mis on rikutud vammist.
Kellu on 3, koguraskus 441 kg. Teenistus-
riideid häid 3, kõlbulikke 2 vahetust.
Surnuaed 1,2 ha asub kirikust 2,5 km.
kauguses.
Kirikuhoonet ei valvata.
II. Kirikuamet: Kiriku ameti koosseis endi-
ne. Preester W. Tammistu Ülemhingekar-
jase käskkirjaga sai ülendud ülempreest-
riks.
Kirikuvanem, nõukogu esimees ja ka nõu-
kogu koosseis endine.
III. Kogudus. Kogudus avatud 1849 aastal
ja põhikiri kinnitud Siseministeeriumis
3 juulil 1926 a. Nr. 472 all.
Koguduse maad 41,59 ha (ajutiselt kogudu-
se kasutada antud) - enamlaste poolt
oli natsionaliseeritud 1940 aastal.
3 ha sellest maast on veel k. a. valla
käes - punaste spordi plats - altari vas-
tas, mida kasutab endine preester
M. Vapper. - Täiesti vale - spordi platsi kasutas valla sekretär.
Täiskogul 424 õiguslist liiget. Jälle vale - Täiskogul
oli 1924.a. kui Vapper preestriks valiti 145 kog. liiget, muul ajal harikult 60-70
Mis veel kõige kurvem - et need valed on ülempr. kirja pannud.
Sündinuid ja ristituid 1943 a. 9 poeglast ja
10 tütarlast. Salvitud 1 naisterahvas.
Abielu laulatusi - 1 segapaar.
Palwe kiri
Meie all nimetatud Jerwakandi walla
talu peremehed palume, et Baron Taube
Härra mitte Jerwakandi mõisat ära
ei müüks waid ikka meie keskele
elama jääks, ja lubame meie omalt
poolt kõige tüli ja pahanduste eest
endid edaspidi hoida ja kõik sädus
likud maksud maksta ja täita, nagu
õiglaste talu pidajate kord ja kohus on.
Selleks oleme omad nimed seia palwe
kirja alla kirjutanud.
Ria Jüri Riga XXX
Lanski Jaak Tiitum XXX
Nurme Mart Remmel XXX
Mägiste Jüri Düüna XXX
Nurga Jaan Sommer +++
Kolli Mats Rummu XXX
Lepiku Jüri Laud XXX
Leali Hans Rennebaum XXX
Watre Jaan Tiitum XXX
Paldespordi Adu Tiitum XXX
Tombu Hans Pregel XXX
Jüri Portsmuth
Tõnis Bahman
Ado Järrats
Kadfell wallawalitsus
- 16. 21.
Keiserlikko Saarema III Kihhelkonna kohtust.
Kadfell-Lona koggokonna kohtule.
Koggokonna kohhus saab kaesko selle eest
No 162
keige kangussega hold kanda, et Jaen
Metz omma naiselle ja nendel sün
dind lapselle, egga aasta toitust annab
kuidas nendel tarrist leeb ollema.
Arensburg sel 22 Jurry k. p. 1880 aastal.
Käsk
17 22.
Keiserlikko Saarema III Kihhelkonna
Kohtost.
Kihhelkonna Lona walla wallit-
suselle.
Wollimehhed peawad wehhemaste
4 ollema, perremeeste, sullaste,
ja wabbatnikko seltsist ühte
koggo,- 3 on wallitsetud, selle
perrast peab weel neljas wallitse-
tud saama, ka Peakohtomihhel
üks abbimees, kelle nimmed es-
simisse postiga on seia Kih-
helkonna Kohto ülles anda.
Arensburg sel 6mal Märtsi k. p. 1882.
wegga tarbline
Keiserlikko Saarema III Kihhelkonna Kohto
Kadfell-Lona walla Wallitsusselle
Walla Wallitsus peab allnimetud küssitud ar-
vud ülles andma teenisil ja neid keige hil-
jemini 19ni Julik. p. pea Kihkelkonna Kohto sisse
andma, woi stafett tulleb järrel
1, kui paljo issase ja kui paljo emmase hinge
on waldas?
kui paljo on neist tööteggijat? issaset ja em-.
mased; - isseärranis.
tööteggiaks saab arwetud, kes 18-60 aasta wanna).
2, kui paljo puiemad on möisa järrel?
kui paljo on neist müdut? Kui palja renti päl?
kui müdut; kui paljo on neist ostiatest
a, tallorahwa seltsist; b, teist seltsist, Bürgerit
ja muud rahwast? c, kes naad on?
Kas on rentnikkote seltsis keddagi, kes ei olle
tallomees, kes ta on, mis seltsist?
Kui suur rent keik rentnikkot ühhes
koos aastas makswad?
Kas on rent welgo, kui paljo, mis ajast?
Kuidas se wölg maksetud saab?
Kes puumaad ostnund, on nemmad eggas aastas
ostmisse summa pealt kassud oigel wisil selletand,
woi wölgo jänd ning kui paljo nendel welgo,
ning kuidas se wölg selletud saab.
3, kui suur rent talri pealt maksetakse?
(ühhe aadral on 24 talrid).
kui suur ostmisse hind oli talri pealt?
kui paljo Dessatini maad on talri peale arwata
4, kui suur palk maksab perremees,
a, aastase sullasel
kesk rahhani
b, aastase ümmardajalle
arwata
Kui suur palk maksab mois, a, aastase sullasel?
b, aastase ümmardajalle?
Mis saab paewa palk maksetud:
a, tallisel ajal - issasel -?
emmasel-?
b, suisel ajal - issasel-?
Arensburg, sel 6mal Juli k. p. 1882. aastal
-64
Saaremaa Silla Kohtust
Kihhelkona Loona walla Tallitajale.
Tallitajal saab selle läbbi käsk antud,
seks mal k. p. siin liggi reisi
täht ja pillet No 62 pilleti peäle koio
lastud pilleti soldati matrosi Gustaw
Kok kässoga sadetud, nimmetud soldat
walla registri ramatu sisse kirjota, reisi
täht seija taggasi saata, pillet agga
kwittunge wasto Kokka kätte anda.
Arensburg, sel 14mal Wiina k. p. 1886 a.
Ringkiri.
K.M. M.
Kronu Maade
Walitsus
Balti-kubermangudes
metsa jauskond.
laud.
"21 "Septembril' 188 aastal
No 5007.
Rija linnas.
Walla Walitsusele
Kroonu Maade Ministri Herra poolest
ette antud kirja järele sest, et talurahwa-
le saaks kergitust tehtud metsa ostmise
juures kroonu metsadest, on Ministrite
Komitee otsuse arwamise läbi mis Keis-
ri Herra 3mal Septembril sel aastal on
kinitanud heaks arwatud:
talurahwa kogukondadele, seltskondadele,
kelle liikmeks mitu taluperemeest on heit-
nud, ja ka üksiku talu peremeestele, katseks,
luba anda, kui naad kroonu metsa ehk
mel ette anda, kui terwed kogukonnad osta
tahtwad, kogukonna kokkotulemisel tehtud
otsuse mõistuse protokollid tunistuseks, et ko-
gukonna liikmeed üksteise eest käemeheks
on, kui mitu ühte seltskonda heitnud talu-
peremeest osta tahtwad, tunistuse kirja, et
naad kõik iga ühe eest käemeheks on ja
wiimaks, kui üksikud talu peremehed osta
tahtwad, tunistuse kirja, et sellesama kogu
konna ustawad mehed nende eest käemeheks on,
selle juures on tarwis alamal ülespandud
reeglite järele teha: 1, kogukondade otsuse mõist
mise protokollid wõetakse wasto ilma et nen-
de wäärt olemine ühegi raha summa alla
saaks arwatud; 2.) ühe kogukonna liikme-
te tunistuse kirjad et naad üksiku peremees-
te eest käemeheks on, ja ka seltskonna liik-
mete üks teise eest käemeheks olemise tunis-
tuse kiri wõetakse wasto raha summa ase-
melle, mis siis saab, kui iga käemehe ehk
seltskonna liikme kohta 15 rubla arwatak-
se; 3.) kui niisugused kogukondade otsuse-
mõistmise protokollid ja käemeeste tunis-
tuse kirjad saawad pantide asemel wasto
wõetud, siis ei wõi nende summa kogukon-
dade otsuse mõistmise protokollid ehk nen-
de summa käemeeste ehk seltskonna liik-
mete käemeheks olemise tunistuse kirjad
mitte wasto wõetud saada pandi asemel
ühe teise metsa ostmise juures, enne kui se
ostmine on kroonuga otsani äratalitatud,
kelle pandiks need kogukondade otsuse
mõistuse protokollid ja käemeeste tunistus-
kirjad on; 4.) Need kogukondade otsuse-
mõistmise protokollid, mis esimeses punktis
nimetud on, saawad tehtud mitte wähem,
kui kahest kolmandist jaust taluperemees-
test, kel kogukonna kokkotulemisel heäle
õigus on, ja selle juures peab se kord üles
peetud saama, mis näitetud on seadustes
52, 53, 56, 57 **) Need otsusemõistmise
**) Tähelepanna: Nimetud seaduse paragrahwid
mõuwad suure Wene-ma kubermangude kohta;
aga Balti-kubermangudes peab kogukonna otsuse-
mõistmise jures seda mööda tegema, kuidas juha
tud on Balti-kubermangude walla kogukonna
walitsuse seaduse raamatus § 6, 7 ja 8mas
protokollid ja üksikud käemeheks olemise
tunistuse kirjad, ehk seltskondade üksteise
eest käemeheks olemise tunistuse kirjad,
peawad Walla Walitsuse poolest tunistatud
olema, et naad õiete on tehtud ja mitte
walsid ei ole ja peawad ses Walitsuses olewa,
kontrahide ja kaubategemiste raamatu sisse
kirjutud saama ja 5.) kogukondade otsuse-
mõistmise protokollide ja käemeheks olemi-
se tunistuste aluskirjad kirjutakse prostoi
paberi peale ja hoitakse ülewel kohalikus
Kroonu Maade Walitsuse niikaua, kui nen-
saawad naad peakirjaga Walla Walitsusele
tagasi saadetud, kel enne seda
ole selle ülemal seiswa (4) punkti sees
tusse üleskirjutada teisi sellesama kogu
na käemeheks heitmise otsuse mõistmise pro-
tokollisi, nende summa käemeeste ehk selts-
kondade käemeheks heitmise tunistuse kirju
pandiks teiste kontrahide kinnituseks kroo-
nuga.
Balti-kubermangude Kroonu Maade
Walitsus, teada andes sest Keisri Herra
poolest talurahwale kingitud kergitusest
metsa ostmise juures kroonu metsadest, an
nab Walla Walitsuse hooleks sest kergitusest
ilmawiibimatta kogukonna kokkotulemistel
talurahwale kuulutust teha, et nemad juba
sel samal sügisel, kroonu metsa müümise kaup
kasuks wõiks pruukida.
Walitsuse Presitent U. Stange
Sikretäär G. Volkheim.
tud kaht linnanõuniku kohta. Peale selle on neile pakutud wolikogu abiesime-
he kohta ja kõne alla oleks wõinud tulla ka rewisjoni komisjoni esimehe koha
andmine neile. Seega on sotsialistidele, keda wolikogus on umbes 1/4, paku-
tud 7 kohast kolm kohta, mis wälja teeb 40% walitawate isikute kohtadest.
Pakutawad alad on just niisugused, mis kõige lähemal on waesemale rahwaki-
hile. Kui mõne ala jaoks krediite ei ole, siis oleks wõidud wastawad kawad
kokku seada ja nõuda krediiti. Rahwaerakond tegi kuni wiimase ajani kõik
jõupingutused selleks, et luua laialist koalitsiooni. Seda wastasrind sa-
lata ei saa. rahwaerakond ei ole oma liberaalsust kaotanud ja kui talle te-
hakse etteheiteid tagurluse pooldamises, siis on see täiesti ekslik, seda
saawad näitama uue linnawalitsuse teod.
Lwol. B. Unt teatab, et Eesti tööliste partei rühm ei tea sellest mida-
gi, et on tahetud luua laialist koalitsiooni - seinast seina, ja tööliste
parteid ei ole kutsutud sellest koalitsioonist osawõtma. Sellepärast jääb
tööliste partei opositsiooni.
Läbirääkimiste lõppemise järele kutsutakse häälte lugejateks ballotee-
rimise kastide juure lwol. Ratnik, Karheiding, Müürsepp ja Ruuben ning wõe-
takse ette kinnine hääletamine, mille juures ettepandud kandidaadid said
hääli :
Peeter Põld - 38 poolt ja 19 wastu,
Johan-Oskar Rütli - 36 " " 21 "
Seega on walitud 1927 a. peale :
Linnawolikogu esimeheks lwol. prof. Peeter Põld ja abiesimeheks lwol.
wan.adw.Johan-Oskar Rütli.
Linnawalitsuse liikmete arwu kindlaks määramine.
Linnasead.§90 ja 91 põhjalmäärab linnawolikogu kindlaks linnawalitsuse liik-
mete arwu, keda ei wõi wähem olla kui kaks peale linnapea.
Lwol. W.Tubin paneb ette määrata linnawalitsuse liikmete arw kindlaks
kuue peale, nende hulgas ka linnapea ja tema abi.
Lwol. A.Pau, tähendades majandusliste raskuste peale, millepärast tar-
wis kokkuhoidlik olla, paneb ette kulude kokkutõmbamise mõttes linnawalit-
suse liikmete arw määrata wiie peale kindlaks. Tallinnas on 7 linnawalitsuse
liiget, seega wõib Tartus, kui wähemas linnas, 5 liiget olla. Möödaläinud
jon kaua aega töötanud.Kui asutada uus komisjon,siis läheb asi weel pi-
kemale. Komisjonis olid arutusel mitmed seisukohad: keeleteadlased töid
ette omad pöhjendused,ajaloolased jälle omad. Igal ühel neist oli oma
jagu öigust. Ühemeelsele otsusele komisjon ei tulnud ja otsused tehti
häälteenamusega. Mis puutub nimetuste rohkusesse, siis on neid ka mujal
ja wäljamaal palju ja mitmesuguseid. Isikute nimede uultsale andmise
korra wöetakse tarwitusele, nagu see ka wäljamaal pruugiks on, ainult
perekonna nimi. Peterburi ja Pihkwa uul. on ennem nimetatud Narwa ja Wõru
maanteedeks, sellepärast on need nimetused wastawalt muudetud ja neile
endised nimetused tagasi antud. Riia mnt. on alati selle nimetusega olnud,
sellepärast seda ei muudetud. Pepleri nime juures on ajaloolastel öigus,
kuid keeleteadlased olid muutmise poolt. Riia maantee algas ennemal ajal
Barklai platsi juures ja Promenadi uul. nimetati siis Riia maanteeks. Aja-
loolased aga soowisid "Promenadi" nimetust alal hoida.
Lwol. L.Olesk - uulitsa nimetamine tänawaks ei ole millegagi pöhjen-
datud ja nimetus "uulits" tuleb, nagu sen ini, tarwitusele jätta. Uulitsa-
te jätkude wiisi ümbernimetamine ei ole lubataw. Küüni uul., mis süda lin-
nas,oleks soowitaw ümbernimetada. Peterburi uul.wöiks ümbernimetada Peter-
buri maanteeks. Hetsel oli tuntud professor ja tema nime ära wötta pole
põhjust, kuna kohasem oleks kirj. Juh. Liiwi nime anda praegusele Liiwa uul-le
Pepleri uul., mis kannab omal ajal tuntud isiku nime, ei ole soowitaw ümber-
nimetada. Ei saa selle poolt olla,et Fortuuna uul.ühele osale antakse
Dr.K.A.Hermanni nimi; kui juba ümbernimetada, - siis - terwe uulits,Kar-
lowa on Eesti-pärane nimetus ja seda Kaarliks nimetada ei ole pöhjust;
samuti Kroonuaia u.Botaanika uulitsaks. Meltsiweski on ajalooline nimi,
sest seal asus omal ajal linnase jahwatamise weski, ja seda nime muuta
pole pöhjust.
Lwol. J.Treumann - ei ole "tänawa" poolt, - see rikub maitset. Söna
"uulits" tuleb tarwitusele jätta, samuti"maantee". Hetseli ja Kroonuaia
nimetusi ära kaotada ei taha. Pepleri ja Peterburi on tuntud ja ajalooli-
sed nimetused - tulewad tarwitusele jätta. Peale selle on nimetuste muutmi-
sed kulukad ja mönes asjas rasked. Sellepärast paneb ette küsimus edasi
lükata ja anda komisjonile tagasi uuesti läbiarutamiseks.
Linnapea K.Luik - uulitsate nimede muutmised on alati waieldawad as-
jad, kuid sellest ei saa mööda minna, - muudatusi tuleb ette wötta.Uulit-
sate mitmesugused nimetused, nagu maantee, puiestee jne., on tarwilikud,
sest need iseloomustawad uulitsaid. Isiklikult olen "uulitsa" poolt,kuid
"tänaw" hakkab järjest läbilööma ja ongi läbilöönud, sellepärast tuleb tar-
waks ja terwitatawaks, leiab, et asi on hiljaks jäetud, sest ehitushooaeg
jõuab warsti kätte. Seega jääb wõistlusmaterjal käesolewal aastal surnuud ma-
terjaliks.
Linnanõunik K.Pahk teatab, et praegune aeg on kõne all olewa wõistluse
korraldamiseks kõige parem, sest nüüd on tööde waheaeg, mil arhitektid, kes
osa wõtawad wõistlusest, on wabad töödest. Pärast aprilli kuud algab kibe
tööaeg, millal wõistlusest osawõtjaid leiduks wähem. Ei ole karta, et asi
hiljaks jääb. Küsimust on kaalutud pikemat aega ja on püütud kõigekülgselt
selgitada nõnda et wõistlus saab korraldatud aja- ja elunõuete kohaselt.
Linnawolikogu, olles asja ja ettekannet ära kuulanud, otsustab, lahtisel
hääletamisel ühelhäälel:
1. Korraldada ja wälja kuulutada wäikekorteriliste elamute kawandite
wõistlus alustel, mis ettenähtud Linnawalitsuse poolt heaks kiidetud wõist-
luse tingimustes
2. Määrata krediiti p.l.tähendatud wõistluse tingimustes ettenähtud au-
hindadeks kokku 2550 krooni, missugune summa katta elukorterite ehitusfondist
ja wõtta üles linna 1929/30 a. eelarwesse.
Tartu Töösturite Keskühingu palwe loa saamiseks Aleksandri uul.nr.24
asuwa alkoholse einelaua ülewiimiseks Wana uul.nr. 11.
Aruandja: Linnapea K.Luik.
Tartu Töösturite Keskühing palub luba oma Aleksandri uul.nr.24 asuwa
alkoholiliste jookide müügi õigusega einelaua ülewiimis eks uutesse ruumidesse
Wana uul.nr.11, kus seni on olnud söögimaja.
Linnawalitsuse Terwishoiuosakonna teadete järele wastawad need ruumid
Linnawolikogu poolt 1927 a. 24.okt.wastuwõetud alkoholiliste jookide müügi
õigusega restoranide ja einelaudade ruumide kohta käiwa sundmääruse nõuetele
kui neis tehakse tarwilikud remondid ja kõrwaldatakse mõned puudused.
Piirituse ja alkohol.jook.müügi sead.§ 8 põhjal on wõimalik alkohol.ei-
nelauda ülewiia uutesse ruumidesse ainult Linnawolikogu nõusolekul.
Linnawalitsus paneb ette wolikogule otsustada:
Nõus olla Tartu Töösturite Keskühingu alkohoolsete jookide müügi õigu-
sega einelaua ülewiimisega Wana uul.nr.11 asuwasse maija tingimusel, et ruu-
c) üks lõige mõõdus 1:100
d) arwud ehistatud pinna, ehituse mahu, üksi ku korteri kasutuspinna
(pind ilma keldri-, pööninguruumideta ja külmade eesruumideta) ja ehitsmahu
üle üksiku korteri ruutmeetri kohta. Samuti tuleb üles anda ehituskulud iga
maja kohta, kantmeetri üksikhinna juurdetähendamisega.
Joonised tuleb esitada joonistuspaberil kasutas 23 x 30 cm., olgu joonis-
tatud tušiga ja kandku puht-tehnilist iseloomu.
3. Ehitusmaterjali ja ehituskonstruktsioonide walik on waba; ehitusmater-
jalide ja konstruktsioonide suhtes tuleb silmas pidada turu normaalmõõtusid
ja nende tarwitamine kawandis ja kus tarwis kirjalikult selgitada.
4. Premeeritud ja ostetud tööd lähewad linna omanduseks, kusjuures Linna-
walitsus jätab enesele wabaduse tarwitada neid töid projekteerimise alustena oma
heaksarwamise järele.
5. Wõistlustööd tuleb warustada märgusõnaga (mitte märgiga); sama märgu-
sõna peab leiduma ka kawanditele ligilisatud pitseeritud ümbrikuk, übrik ise
sisaldab autori nimi ja täpne elukoht
6. Auhindu on: üks esimene auhind kr.750, üks teine auhind kr.600, ja üks
kolmas auhind kr.450. Peale selle jääb Linnawalitsusele õigus omandada komis-
joni määramise järele kuni 3 tööd a 250 kr.
7. Auhinnakomisjonile jääb õigus auhindadeks määratud summasid ka teist-
wiisi kui p.6 näidatud jagada, auhindu üksikuid wõi üldse mitte wälja anda,
kui ei leidu tarwilisel määral nõuetele wastawaid kawandeid.
8. Auhinnasummad maksakse wälja 14 päeva jooksul peale auhinnamõistjate
komisjoni lõplikku otsust.
9. Kui premeerimata tööd 4 nädala jooksul peale wõistluse tagajärgede
wäljakuulutamist samades lehtedes, kus ilmusid wõistluskuulutused, ei ole ära
wiidud, siis jääb wõistluse toimepanijale õigus tunnistada neid omaks ning
kasutada oma äranägemise järeke.
10. wõistlejatel on õigus ühe kuu jooksul peale wõistluse wäljakuuluta-
mist wõistluse toimepanija poole pöörduda kirjalikkude küsimustega selgitusre
saamiseks wõistluuse-üleskutses leiduwate arusaamatuste kohta.
IV. Wõistlustööde wõistluselt kõrwaldamise põhjused.
Wõistlustöö kõrwaldatakse wõistluselt wormilistel põhjustel:
1. Kui see peale tähtaega on ära antud;
Linnanõunikuks August Mõru,
" Woldemar Tamman'i ja
" Karl Pahk'i;
b) otsustanud:
1. Asutada Linawalitsuse sekretäri koht ja
2. Linnawalitsuse sekretäri peale panna wolikogu sekretäri kohused
kolmeks aastaks.
Rewisjoni komisjoni walimine.
Wolikogu esimeed P.Põld paneb ette määrata kindlaks rewisjoni komisjo-
ni liikmete arw. Lwol. M.Kurs-Olesk paneb ette komisjoni walimisel wõtta
jagajaks arw 4, seega tuleb liikmete arw 13 peale kindlaks määrata. Tuleb
lubada ka rühmade liitumine walimisteks ja walida pariteetlisel alusel.
Lwol. W.Tubin paneb ette walida kokku 10 liiget, nimelt nelja liikme-
listest rühmadest igast ühest üks esitaja ja suurematest rühmadest igast
ühest kaks esitajat, kuna ühe liikmelised rühmad jääwad ilma esitajata.
Need ettepanekud pannakse hääletamisele lahtiselt, kusjuures antakse
hääli: 13 liikme poolt 18 ja wastu 32,
10 " " 36 " " 18, erapool. 1.
Seega on rewisjoni komisjoni koosseis määratud kindlaks 10 liikme
Lwol. A.Pau paneb ette komisjoni liikmeid walida pariteetlisel alusel,
juure lisades, kui seda ei tehta, siis loobub sotsialistlik tööliste rühm
igast komisjonist.
Lwol. B.Unt teatab sedasama tööliste rühma nimel.
Lwol. M.Kurs-Olesk teatab, et komisjonide walimistel liitub tööera-
konna esitaja sotsialistliku tööliste partei rühmaga.
Kandidaatideks pandi ette ja need said hääli kinnisel hääletamisel:
Aleksander Keiss - 44 poolt, 12 wastu,
Woldemar Koppel - 47 " 10 "
Wetscheslaw Bulgarin - 47 " 10 "
Aleksander Braats - 43 " 13 "
Eduard Kirs - 47 " 8 "
Mihkel Wellberg-Wellema - 47 " 9 "
teha wastawaid järeldusi.
Lwol. M.Kurs-Olesk teatab: Töölisühingute keskliitu kuulub 14-16 ameti-
ühingut. Senistes ruumides, Lossi uul, on kõigest wiis tuba ja neisse 16 ühin-
gut mahutada on õige kunstlik asi. Keskliidus olewatele ühingutele on suurem
saal wäga tarwilik. Poliitilistel parteidel on keelatud tegutseda Ametiühin-
gutes, kuid siiski on niisuguseid huwiringkondi, kes on tahtnud poliitikat
wiia ametiühingutesse. Uute suuremate ruumide üürimise otsustas Töölisühin-
gute Keskliit häälteenamusega, wastu oli wähemus. Senised ruumid on liiga
wäiksed ja peab imestama, et nendega seni on saadud läbi. Kui Töölisühingute
Keskliit on tarwilikuks leidnud muretseda omale paremad ja suuremad ruumid,
siis meil, poliitilistel parteide esindajatel ei ole põhjust seda ajada nurja.
Soowitaw, et Linnapea jääks oma otsuse juure.
Linnapea K.Luik teeb ettepaneku alata selles asjas läbirääkimisi, et as-
ja kõigekülgsekt selgitada.
Juhataja P.Põld teatab, et läbirääkida wõib, kuid otsust teha ei saa,
sest see pole päewakorras.
Linnawolikogu on ühe häälel läbirääkimiste pidamise poolt.
Pärast seda algawad läbirääkimised. Sõna wõtawad.
Lwol. M.Adamson: olin koosolekul, kus otsustati uute ruumide üürimine.
Juhataja teatas, et ühtegi häält wastu ei ole. Seega on põhjendamata tõendus,
nagu oleks oldud ruumide üürimise wastu. Miks siin räägitakse poliitilistest
parteidest on arusaamatu. Keskliidus parteisid ei ole, ka ei ole seal sotsia-
listlikku parteid. Keskliidu ruumes asub küll Tööliste partei ja et ta jääb
ilma korterita, siis on tuldud siia tegema lärmi. "Elawal Rahwa Sõnal" ei
ole kawatsust minna töölisühingute Keskliidu ruumidesse.
Juhataja Põld palub mitte tarwitada sõnu, mis pole kohased.
Lwol. E.Kirs: Andmed Töölisühingute liikmete arwu kohta, mis esitatud
Keskliidu poolt Linnawalitsusele on õiged. B.Unt on Töölisühingute Kesklii-
dust wälja heidetud sest ta töötab tööliste huwide wastu. Praegused Töölis-
ühingute ruumid on wäikesed, selle wastu keegi waielda ei saa. Uue korteri
omanik nõudis üüri mitte 300.000 s., nagu ütles B.Unt, waid 360.000 s.,
aga lepiti kokku 200.000 s. peale. See summa ei ole wäike tööliste jaoks.
Töölisühingud on saanud seni toetust linnalt ja loodawad seda saada ka edas-
pidi. Uued ruumid on tarwilikud, et tegewust awaramaks teha. Sotsialistide
seega jääb üle ainult 3 senti igalt liikmelt, mida wähendada pole wõimalik,
sest see kulub ära kantselei kuludeks. Kulude suurenemise korral peaksid Töö-
lisühingud tõstma liikmemaksu, kuid sellel oleks wäga halwad tagaajärjed: töö-
lised jääks eemale ühingutest ja jätaks tasumata liikmemaksu. See oleks töö-
lisühingute surm.
Mis puutub uutesse ruumidesse kolimisesse, siis selle kohta ei ole üldse
küsitud töölisühingute arwamist. Töölisühingute keskliidu peakoosolekul pool-
dasid ümberkolimist ja rääkisid selle poolt :rätsepatöölised 160 liiget, maal-
ritöölised 56 l., nahatöölised 97 l., ajalehemüüjad 31, kokku 344 liiget.
Teadmata on nende seisukoht, kelle esindajad puudusid koosolekul: wabatööli-
sed 84 l., naiskäsitöölised 63 l., kokku 147 liiget, kui arwata ka neid poolt-
olijate hulka, siis oleks ümberkolimise pooldajaid kokkku 481 liiget. Kui wõt-
ta arwesse Keskliidu poolt ülesantud liikmete arwu 1747 ja maha arwata sellest
ainult 481 liiget, kui ümberkolimise pooldajaid, siis jääks üle 1266 liiget,
mis on kaugelt suurem enamus.
Ruumide üür on ka kõrgeks aetud: senine üür oli 1200 kr., nüüd 2000 kr.
Enne nõuti üüri isegi 3000 kr.+ maksud, remndid ja muud kulud. Töölisühin-
gute Keskliit nähtawasti pooldas wiimast summat, nagu wõib järeldada tema
kirjast Linnawalitsusele 18.dets.l.a.
Töölisühingute liikmete arwu järele ei oleks uusi suuri ruume sugugi
tarwis. Kellele seda suurt lossi tarwis on, näitab see, et walimiste ligi-
nemisel tahab mõni poliitiline partei tarwitada oma wõimu selleks, et kasu-
tada wõi-leiwa eest sündsaid ruume "Elawa Rahwa Sõna" korraldamiseks. Kui
keegi tahab korraldada "Elawat Rahwa Sõna", siis tehku seda oma tasku kulul,
aga mitte Töölisühingute arwel ja Linnawalitsuse toetusel. Ei ole otstarbe-
kohane, et mõni poliitiline partei tahab teha kihutusetööd Linnwalitsuse
rahaga. Linnawalitsusel tuleks oma otsus ümberkaalumisele wõtta ja üüritda
Töölisühingutele senised ruumid nii kauaks, kui leidub ruume, mis majandus-
liselt on wastuwõetawad Töölisühingutele, kuna Töölisühingute praeguse liik-
mete arwu juures on wõimalik edasi jääda senistesse ruumidesse. Uutesse ruu-
midesse ümberkolimise korral suigub tööliste liikumine surmaunele ja töölis-
ühingud saawad meeles pidama seda päewa, mil neile lõi surnukell ja seda, et
sellele aitas kaasa Linnawalitsus olgugi, et ta oli wiidud eksiteele ebatäp-
sete andmetega.
Linnapea K.Luik teatab, et Linnawalitsuse soow on olnud, et piimaga
kauplejate palwed selles asjas saaks wõimalikult ruttu ära otsustatud, kuid
küsimuse otsustamise edasi lükkamise wastu Linnawalitsusel erilist põhjust
ei ole kui palujad seda soowiwad ja kui wolikogu sellega nõus on.
Lwol. M.Kurs-Olesk teatab, et Sotsialistlikul rühmal ei ole põhjust
edasi lükkamise wastu olla kui see sünnib selleks, et saada täiendawalt sel-
gitawaid andmeid.
Linnawolikogu otsustab ühel häälel, lahtiselt: p.9 päewakorrast wälja
jätta, aga muus osas päewakord muutmatult wastu wõtta.
Sekretär A.Mägi loeb wolikogu s.a. 7 weebruari koosoleku protokolli
ette.
Wolikogu esimees P.Põld teatab, et etteloetud protokolli p.5 Linnawa-
litsuse liikmetele ja sekretärile palkade määramise asjas tuleb pärast
linnapea K.Luiki teadaannet täiendada järgmisega, mis eksikombel protokol-
list wäljajäänud:
"Wolikogu esimees P.Põld teatab, et Linnawalitsuse liikmete ja sekretä
palgamäärade kohta tehtud ettepanekute hääletamisest ei wõi osa wõtta Linna
walitsuse liikmed Luik, Kase, Reeben, Arrak, Piirako ja Mõru, kelle ametite
järele tulewad otsustamisele palgamäärad ning linnawolinikud E.Kirs ja A.Pau
kes saawad palka linna summadest, neist Kirs kui rewisjoni komisjoni töö-
jõud ja Pau kui linna algkooli õpetaja".
Pärast seda otsustab wolikogu ühel häälel, lahtiselt: protokoll ühes
eeltoodud täiendusega wastu wõtta.
Peale protokolli wastuwõtmist esitab lwol. A.Reeben järgmise kirjali
ku teadaande: "palun wolikogu protokolli 7.II 27. täiendada selle faktiga,
et uue Linnawalitsuse palkade kindlaks määramisel linna wolikogu juhataja
poolt hääletamisest kõrwaldatud linnawolinikud August Pau ja August Reeben
protesteerisid selle oma õiguste kitsenduste wastu 14.II 27. A.Reeben."-
Wolikogu abiesimehe walimine.
Wolikogu esimehe P.Põllu ettepaneku peale, nimetada kandidaate woli-
kogu abiesimehe kohale, ühtegi kandidaati ette ei pandud. Sellepärast minna
ning Sawi ja Weski uul. wahel.
Ühes sellega soowib prl. M. Wulf kinkida linnale neli krunti mis asuwad
kawatsetawa uue linnaosa piirides, neist üks 6012 m2, teine 2458 m2, kolmas
1821 m2 ja neljas 1365 m2, kokku 13656 ruutmeetri suuruses.
Kruntide linnale kinkimise kohta on prl. M. Wulfi woliniku wann. adw. W. Hart-
manni ja Linnawalitsuse wahel sõlmitud wastaw eelleping.
Nende kruntide linnale kinkimise tingimused on järgmised:
1. Nimetatud krundid kingitakse linnale pärisomanduseks ühes kõigi õigus-
te ja eesõigustega ning päraldistega, mis kingitawatel kruntidel seni on ol-
nud wõi olema saawad.
2. Nimetatud krundid kingitakse linnale sel korral, kui Linnawolikogu
wõtab wastu kinkijale, prl. M. Wulfile kuuluwa Tähtwere mõisa maast eraldatud
maa-ala kinn. nr. 1828 planeerimise kawa, mis walmistatud arhitekt A. Matteuse
3. Wormiline kinkeleping sõlmitakse ja kinnistatakse peale nimetatud maa-
ala kinn. nr. 1828 planeerimiskawa kinnitamist seaduslikus korras. Samal ajal
sünnib ka kinkeobjektide üleandmine linnnale, mis ajast peale saawad Tartu lin-
nale kõik sissetulekud nendest kruntidest ja Tartu linn kannab kõik awalikud
maksud ja kohustused.
4. Tartu linn kohustub prügitama omal kulul uulitsad pooles laiuses ni-
metatud kruntide kohalt.
5. Kõik kinke-eellepingu ja wormilise lepingu sõlmimisega ühenduses ole-
wad kulud kannab Tartu linn.
Sellele lisab Linnawalitsus juure, et uue linnaosa asutamise korral kin-
kijale, prl. M. Wulfile kuuluwale maa-alale, on linnale kingitawad krundid
tarwilikud ja sündsad järgmisteks otstarweteks: kundid 2458 ja 1821 m2 suu-
ruses - Tähtwere pargi laiendamiseks, sest need asuwad pargi ääres, krunt
1365 m2 suuruses tuletõrje majakese ehitamiseks wõi muuks üldiseks otstarbeks
ja krunt 8012 m2 suuruses, mis asub Sawi uul. ligiduses, uue koolimaja wõi muu
awaliku hoone ehitamiseks.
Linnawalitsus paneb ette wolikogule:
1. Itaalia kodanik prl. Marie-Christine Wulfi poolt linnale kingituseks
pakutawad neli krunti kokku 13656 m2 suuruses, mis asuwad Tähtwere mõisa
maast, kinn. nr. 1828 all eraldatud maa-alal, wastu wõtta linnale pärisomandu-
neile koha pääl tarwitamiseks andma toiduaineid ja teed. Nüüd töö-
tab Kaitse-Liit komandandi all. Linnawalitsus oli sunnitud toidu-
ainete wäljaandmist ajutiselt lõpetama, sest ta ei olndud ilma wo-
likogu lubata selleks õigustatud. Selle pääle on Kaitse-Liidu
ülem kirjaliku palwega linnawalitsuse poole pöördunud, neile kait-
seliitlastele kes 24 tunnilisel wahikorral seisawad, 180 mehe üm-
ber, teewett ja wõileibu lubada ja peastaabi teenijatele kuni 10
meheni, kes päewa läbi töötawad, linna kulul lõuna ja õhtusööki-
sid lubada.
Silmaspidades, et linna kaitseteenistus praegu peaasjalikult
Kaitse-Liidu õlgadel seisab ja et üksikud neist 24 tundi järgi-
mööda wahikorral peawad olema, paneb linnawalitsus ette wõimalust
mööda seda palwet täita
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse 13 häälega 5
wastu: Linnawalitsusele ülesandeks teha oma äranägemise järele
Kaitse-Liidu nõudmistele wastu tulla.
6. Toiduainete andmise küsimus „Ühis-
tööle“ linna warustusameti kaudu sõ-
jawäe toitluspunktide jaoks.
Aruandjana astub üles linnapää Kriisa.
Kuna linnast wiimasel ajal palju sõjawäe osasid läbi läheb,
siis oli linnawalitsus sunnitud nende jaoks toitluspunktisid asu-
tama ja selleks warustuameti kaudu toiduaineid wäljaandma. Toit-
luspunktide sisseseadmine oma jõududega oli linnawalitsusel raske,
sellepärast andis ta nende organiseerimise  „Ühistöö“ kätte.  „Ühis-
töö“ on nüüd kirjalikult linnawalitsuse poole pöördunud palwega
toitluspunktide jaoks warustusameti kaudu toiduaineid lubada. Et
selleks volikogu luba tarwis läheb, siis on linnawalitsus selle
küsimus wolikogule ette kannud, eeldusega, et wäljaantud toidu-
ainete eest sõjawäe warustuse arwel linnale edaspidi keskwalitsu-
se poolt tasu maksetakse.
Otsustatakse ühel häälel: Linnawalitsusele ülesandeks teha
„Ühistööle“ toitluspunktide warustamiseks keskwalitsuse arwel
toiduaineid anda.
7. Korteri, kütte ja walgustuse andmi-
Müüja Hänman ja ostja Kr. Rebane paluwad luba elumaja ühes krundiga üle-
andmiseks Kr. Rebasele ja ehituslaenu ülekandmiseks Kr. Rebase nimele.
Linnawalitsuse poolt selle palwe rahuldamiseks takistusi ei ole.
Sellepärast Linnawalitsus paneb ette wolikogule:
1) Nõus olla Samuel Hänmani päralt olewa elumaja ühes krundiga Tamme lin-
naosas kw.VII kr.nr.14, Elwa uul.nr.19, üleandmisega Kristjan Rebasele ja
S. Hänmanile selle maja ehiitamiseks antud riikl.ja kogukondliku ehituslaenu
ülekandmisega ostja Kr. Rebase nimele, milleks paluda Riikliku ehituselaenu
Komitee luba.
2) Tähendatud ehituselaenu eest wastutus endiselt linna kanda jätta, ja
3) Wolitada Linnawalitsust selles asjas sõlmima wastawaid lepinguid ja
käsundama ehituslaenu.
Linnawolikogu, olles asja ära kuulanud, otsustab lahtisel hääletamisel
ühelhäälel:
S.Hänmanile selle maja ehitamiseks antud riikl. ja kogukondliku ehituslaenu
ülekandmisega osta Kr.Rebase nimele, milleks paluda Riikliku Ehituselaenu