Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
I st.: Eh! Ära tüütab juba siin see munga
elu. Mingisugust lõbu pole. Iga järgmi
ne päew on sarnane eelmisele: ikka üks
ja samane üksluine, hall elu. Kõik lii-
-gub, nagu kella mehanism: hommiku
wara tiliseb ülestõusmise kell, ajad rutuga
püksid jalga - poole tunni pärast
tiliseb teine kell klassi. Kuulad seal
igasuguseid igawaid loenguid mututatsi-
ooni teooriast, Darwinismist, trügono-
nomeetriast, Gegeli ja Kandi fülosoofi-
ast - tuled kodu wäsind, pea sumiseb
ja ragiseb otsas, nagu wana lagund auru
-kattel auru rõhumise all. Saad aga
... Aga torm wist üle käinud Kassisabast
"puhta segamini" loopind taate päranduse...
– Oli kadund lööming järsku Kassiraipest,
nagu oleks "löögiwennad" saanud - rabanduse...
- Kõige enam mehed raua wabrikust -
pikki - silmi tihti õhtat ootasid;
pärast - ühe haawal mitmest agulist
- pimedasse Kassiraipe tõttasid...
... Ahnelt püüti hõõweldaja iga sõna,
meestel rusikasse tõmbus kätte paar.
(Aadu nime teadsid ainult mõned). Tema
meestel hüüdis: "Maha rahwa kurat-tsaar!"
Wahest juhtus - üsna "puhas polnud õhk"
Oma wahimees siis tasa wilistas.
Aga teatud korraldusel - linnawaht
ütles ta: et vaja eesti sektorist inimest
kolmkümmend välja puhastada; sealhulgas
IIIdalt kursuselt 2 partei liiget ja osa noorte
ühinglasi, mis tühjadest ikka saab, kui
kooli lõpetavad ja tööle lähevad.
Kuna osa neist aga tügevamaist õppureist on.
Üldse kogu tegevus on rajatud sellele, et enda
"kamba diktatuur" maksma panna ja siis
vaikselt ja ilma et keegi neid segaks tegut-
seda võiksid, nii kuidas see nende "kamba"
liini poliitikale vastab.
Peale selle on arvatavasti administraa-
tori Kaderovi poolt kõrvaldatud umbes
60-80 rohelist tekki umbes sellepärast,
et kevadel antsid õppurid umbes sarnasel
hulgal rohelisi tekke sklaadi, kuna
aga nüüd sügisel neid enam ei olnud.
Sarnased on need tagajärjed, mis
"kamba" tegevust väljendavad.
Oblasti nõukogude vähemusrahvuste partei
kooli eesti sektori õppurid: Aljas
Kuusk,
Valja
Pihlak
ühes soovitustega edasiõpima minekuks
Lenigradi kõrgematesse koolidesse
Kuid see õpilane osutus igas 138
koolis vene ja eesti keeles nõrgaks ja oli
sunnitud kodukohta tagasi sõitma. Need
paar näidet on selged faktid, et nimetatud
pedagoogid ei suuda küllalt objektiivselt
hinnata õpilaste edasijõudmist
katsetel
Käesoleva aastal kooli kevad
organiseeris Paulmann sellase
halva mõju õpilaste seas - öeldes, et ega
need kevadkatsed ikka midagi anna,
ja lõpuks jõudis niikaugele, et katsete
viimasel päeval IV klassis segas suusõnalisi
põrutates jalaga vastu.
katseid klassikasvatajal ja kui klassi-
kasvataja ütles, et olge head ja viige
nüüd ise katseid edasi, siis ütles et
käsen katsed lõpetata ja tulge minule
abiks kirjanduse katse konsultandiks.
Kõige selle ebasündsa vahejuhtumise
tõttu mis närveeris katsel olevaid õpilasi
suusõnalised vene keele katsed
mõnel õpilasel sügise peale jättma
Samuti olgu siin juures äramärgitud
et Paulmannid ja Sipsakad ei tee sugugi
Kuid minul on neid puudusi
ja wiletsusi nii palju kohe et .
Ühest küllest piirab mind puudus ja
kehwus, teisest küllest aga püüawad
mind hukka mõista teised inimesed.
Nagu minu piirimees Poll, ta püüab
mind igat pidi auku ajada ja mulle
kahju teha, iseäranis poeg Oswald.
Möödunul aastal tappis ta kõik mi-
nu kodu jänesed ära, rabas põllul rukid,
lasi õue koera maha, mööda minnes
näitab minu naisele alati rusikat
ähwardab igasuguste ähwardustega.
„Anna kohtusse!" sõnab peremees Jaak.
"Möödunul aastal kui ma nad põllul
rukki rabamise pealt kätte sain ehk
õigemini peale trehwasin ja teki leidsin
siis teatasin küla nõukogusse, kuid midagi
wälja sellest ei tulnud."
„No jah räägi kuidas see asi teil juhtus"?
pärib peremees.
See oli nii: algab Wetka. Õhtul kui
ma põllule waatama läksin ,wõtsin
prihodi ei viidud. Samogoni said kodu
kom. noorte sekretar Salves Kalmus, Partei
sekretar Tšernous. Ülejääk joodi
kompaniate viisi ära / tunistustest kohtus/
3) Sulevi kolhoosis Hobused
Kolhoosnik Kosengramius Eduardi pool heinad
kõik mada praht. Hobused juba riigise ei
iaksa käia (kõhnad). Hooletusega poriga hobuste
jalad karvast paljad ja jalad konarlise - pealt
külmetand porigaanahatuks läind kärvas
hobuste jalad. Arvatavaste talli esine sõnnikuga
pori millega hobuse jalad alati koos olles ära
lohakusega rikuti. (Heintest nagu kirjutasin
teil sääl materialis.)
4) Sea kasvatus
Sea kasvatust viiakse likvideerimisele.
ploomid sea laut kapitaalne ehitus, millesse pandi
suured summad, tehti lõpuks lohakalt
valmis. Selle asemele et oleks võinud
eeskujulikult seest valmis teha, tehti lõhutud
puudest sisemine ehitus. Laudu saeta käsitse.
Livoonia kolhoos tuleb jalule seada.
Livoonia küla, Aasovi-Mustamere krais
oli üks suurematest ja rikkamatest
eesti küladest N.S. Liidus. Siinseid loodu-
se rikkusi kasutasid aga "eesti vennad" oma
isikliku rikkuse kokkukuhjamiseks sulaste
eksploateerimisega, ehk "haljale oksale" jõudmi-
seks rahvusdemokraatide keeles. Võttes kehvikuid
ja keskmikke mitte üksi majanduslikult,
vaid ka ideoloogiliselt oma mõju alla
kuulutasid nad 1932 a. kolhooside ehitu-
plaanide täitmist. Kohaliku parteiraku-
kese tolleaegne sekretäär, ärakaranud
Siberi kulak Kõvatu, selle asemel, et
parteiliini läbiviimisele mobiliseerida
kehvikutest ja keskmikudest kolhoosnikke,
toimetas avalikku parteiliini kõverda-
mist, heitis välja kolhoosist kehvikuid
ja keskmikke, tehes nende elu siin
võimatuks. Parteisse pugenud kulakul
läks korda oma kulakute kambaga
kolhoosi lõhkuda, kolhoos läks laia-
li. Üle 200 perekonnast eestlastest jäi,
kohale 30 perekonna ümber. Kulak
Kõvatu heideti parteist, kuid kolhoosi
ehitusele andis ta siin hoobi ja
peidab ennast nüüd kuskil vastu-
se andmise eest.
2. Harilik lehekülg
Kapsad, kartulid, koerad, kikkad,
Männipalkidest paras õu...
Naabrid elasid nagu ikkagi:
Omaette ja omal jõul.
Õues loomad ja omad majad
Omad kombed ja oma viis...
Raskelt rajatud piirirajale
Piiritulpasid tükki viis.
Kõik, mis taga pool piiritulpasid
Oli võõras, ja võõra eest
Kaitses tihestik aiapulkasid
Kahte naabrit ja peremeest
Üle piiri ei käidud asjata,
aga asja ei olnud just.
Vähem kostita ja vähem "kosjata",
Rohkem tarvita oma ust.
on kahjulik sigu pidada laudal
sead on palavas ja ummiksel.
Direktor ei võtnud seda mitte
kuuldas
Siis tuli aednik ise seda korda
vaatama (Spetsalist seakasvataja.)
(lõppetas seakasvatuse kursused)
peaegust tööab aednikukl
Nähes seda asja ta nõudis et
direktor kiiremas korras palkaks
Karjase ja ajaks sead karjamaale
kuss sead saaks ujuda j.n.e.
Direktor otsis peale selle karjast
14 aastast poega kess 80 rubla-
pakkus palka 80 rubla kuus
hakkanud. Peale selle direktor
õiendas ei saa karjast mitte kusagilt
jättis selle asja nii
kui aednik teist korda tegi
ette panekud, et ja mina noudsin
ett sigu peetakse ummises kohas
Direktor vastas kui saate direktoritek
siis kamandage aga nüid teie olete
minu kasu alune. Mille peale
aidnik ütles. vaatame miss on
selle tagajärg
Selle tagajärjel, et sead peeti
ummikses ruumades lautades
haigeks Peale se kuss sead kõik
olid maha tappetud, j.n.e
Peale selle andsid punase parti-
saanide peresid ülesse valgetele
Jamka külast kus ise ka
agaralt tapmisest osa
võtsid.
1923 aastal käisid piiridagant
(valgest Eestist) kraami venemaale
vedama Vohla J. Kähri Heindri
ja Kõps Joosep.
Vohla J. ise valmistas samakonni
millega ka teistekäst mamunat
kokku hajas.
Vohla pidas ja peab praegugi osa
teenistust mitte hammugi wotis
alles Rosentalidel lapse
dvatsatka liige, korjas ja
agiteeris kiriku uusi liikmeid
ning kes ei kirjutanud siis
ähvardas et las tulevad valged
küll ripute kase oksas.
nagu seda, Tepiski Eduardile
ähvardas kes ei kirjutand.
Parteikomitee süüdistab mind
et ma vabrikus oma kommunisti.
nägu ei näita ja ühiskonna tööst
ära olen üteld. Miks ei ole partei
komitee mind välja kutsunud ja
järel pärinud miks ma ühiskonna
tööst ära olen ütelnud. Seda ei
ole parteikomitee siia maale teinud.
Partei organisaator Vilipova ei ole
mulle ühiskonna töö kohustust
annud. Minul oli M.O.T.Ri töö
Partei komitee, ega parteikoosolek
ei ole kordagi minu käest kusinud
miks ma pahaste täätan.
Minu ühiskonna töö nõrkkus vabri
kus oleneb minu vene keele oskamatu
sest kuid "Edasi" toimetuses, kus
ma aktiiv olen - olen oma
Kommunisti nägu näidanud. Seda
võib tõendada "Edasi" toimetus.
A. Kuusk
23/XII 37 a.
partei koolis, kesk Volga krais.
Suur kaupmehe poeg arvepidajaks.
Kingissepa raioonis. Kurlova k/n on arve-
pidajaks Grigorjev Anatoli, kelle isal
tsaari ajal Leningradis suured magasinid
olnud. Poeg Anatoli puges elama Kurlova k/n.
Navesti k. kus parteisse astus ja külanõu-
kogu arvepidajaks läks kus kulakute saba-
rakuna tegutseb ja neid likvideerimise eest
päästa püüab. Tema 2 venda töötavad
Leningradis tööstuses kõrgemate kohtade
pea. Nõuame Grigorjev Antoli kui
ka 2 venna tõelikude nägude ja töö
kohtade välja selgitamist ja kui parteile
külge kleepunud ja ühiskonnale kahju-
likkude isikkute kõrvaldamist ühiskon-
nast.
22 III/ 33.
Koolivend
Kooliõues oli juba palju lapsi, kui Arno kooli tuli.
Häbelikult ringi vaadates läks ta koolimajasse. Ka mina
läksin sellel päeval esimest korda kooli. Oli soe sügi-
sene päev, mis rohkem kevadet kui sügist meelde tu-
letas. Kõik lapsed olid kooliõues ja mängisid
palli sellejuures kisades kes kellest kõvemini.
Mina, Arno ja teised meiesugused, kes koolieluga
veel polnud tuttavad ning häbelikult pealt vaatasime,
istusime tõsiste nägudega pingil ja ei julgenud
isegi üksteisega rääkida. Möödusid esimesed tunnid,
kus kooliõpetaja Reinson meilt A-B-d küsis
ja nähes, et meie mõlemad Arnoga ladusalt
lugesime ning ilma sõrmedeta oskasime rehkenda-
da, määras meid teisi klassi.
Heameelega lippasime peale tunde koju emale
oma esimesest edusammust kuulutama. Sellest
päevast peale said meist koolivennad. Lõpetasime
ühes viieklassilise Eesti-Haginski algkooli õppi-
des mitmesugust teadust, mida meie noortesse
ajudesse külvas kõige oskuse ja truudusega
kooliõpetaja Reison. Olles alguses koolivennad
ja pärast isegi suured sõbrad, "õppisime" salamah-
ti "uulitsakoolis" ka sarnast teadust, nagu "21"
mängimine alguses tikkude ja pärast kopikute
peale. Pannes korraga ühe kopika panka, pan-
kuitasime üksteise võidu niikaua, kui mõnel
kopikad taskud otsa said ja kellele naerulagina
saatel "sulg sappa" pandi. Sai aga kaotaja
vihaseks, siis algas löömine, mille tagajärjel mõni
emale kaebama läks. Ja siis kui emad selle
asjaarutuse oma kätte võtsid ning kohut mõiste-
saagiga peatub auto vangla raudse värava ees, kus
kohe vaob värav lahti ja põrisev auto veereb vangla
õuepeale. Siin puistab ta enda sisikonnast saagi
ja varsti vilksatub jälle tänavil. Läheb me
"sõitja" jarele.
Vangla tõmbab oma halli müüride okkas-embusse
uued tulijad, suurendab enesesse peidetute hulka, kas-
vatab täna öösel saja kõriga seda võimust koori mis
innukalt ootab päikese tõusu, et vastu võtta esimist
maid vägeva "Internatsionaaliga".
... Kapo aparaat hakkab töötama närveerivalt
võpastuvalt, just kui palavikus haige. „Tihe võrk mis
punutud üle maa ja mille keskkoht tarvitab täna
vaid tagantust, see võrk väriseb. Just nii sama
nagu väriseb ämbliku võrk kadaka pöösal, kui
ämblik vihaga köidab näljast sääske, kes loodetava
porikärbse asemel võrku kukkus.
Öö tulemused polnud kuigi tagajärjerikkad. Lootu-
sed oma tänase lipukirja täiustamiseks eemaldusid.
Arreteeritude seas polnud ainustki tegelast, kelle
puudumine oleks võinud mõjuda rongikäigu
organiseerumiseks.
Kapo aparaadi aju urises, polnud kellesse oma
minu naiseks. Ma mõtlesin ..
ma ütlen temale et midagi niisugust
pole vaja, millest saada lapsed.
võivad
Bolotov - See kõik on rumalus. Teie mõle-
mad olete noored. Tema armastab
teid. Teie hakkate üheskoos elama.
Mina teid ei usu.
Sergei - Tähendab, siis teie tahate temale
ütelda
Bolotov - Kui teie temast ära ei ütle, siis
nähtavasti teist väljapääsmist
Sergei - Sina tahad teda oma jaoks ...
(Tormiliselt) Jätis! Siis tea, et
mise tee, - ja see tee on ... (Tõmbab
revolvri välja. Laseb).
Bolotov - Mispärast? Mispärast?
(Jooksevad sisse Maria ja Tatjaana).
Toots: Tubli! Aga kompwekke ikka sööd?
Wolli - Oo, miks seda ei söö!
Toots: No wot, see on mehe sõna!
(Ulatab peotäis kompvekke).
Säh, wõtsin igaks juhtumiseks kaasa.
Wolli (rõõmsalt). Suur tänu, suur tänu!
Lähen jooksen kohe toon lauad siia.
(ära).
Toots (sättides oma asju). Sellest Matjast saab
On teine, kui elawhõbe kohe
peaaegu enne asja ... Kuid tuleb kui-
dagi nii teha, et ka seda Klaarat,
wõi kuidas see poiss enda õde nimetas
mitte näpust lasta. Kaks jänest
ühe pauguga... Kas pole see ilus!..
Aga minu wilunud kätes on see ju
kõik tühine asi - olen ennegi nii teind.
He-he-he! Kurask siin saab me-
de meestel weel elu olema! Ole
kohe, kui õitsewas roosi aias!
hooleks asja järel waadata. Ka komission keelas oma poolt ära ja
oma poolt asja kuhugi kellegi hooleks annud, kuid kuhu ja kelle hoooleks
seda ei ole tänini korda läinud wälja selgita. Keelust hoolimata
peawad Sokolow ja Pawltsuk tänini hobuse iga öösel keldris.
waata
Hakkasime uuesti otsast peale,- kordasime kaebdust. Saatsime
ühe seltsimehe 18 Septembril raiooni, suusõnaga seletama-wast
on parem, saawad aru ja tulewad waatama, wast ehk läheb korda,
et rewisiooni komission saaks kuidagi walitud. Kohk peal koope-
ratiivis ei olnud ammugi enam rewkomissioni. Raioonis nõuti
- Antke kirjalik awaldus. Kohe täitsime ka selle nõudmise. Jällegi
läks hulk aega, - ometi 12 oktoobril läkski korda rewkomissioni
walida ja see oli meie arwates suur samm edasi. Kuid jälle mis
häda. Rewkomission korjas end kantseleise nagu kord ja kohus. Koop-
ratiiwi esimees Sokolow kes ka ühtlasi kassahoidja on oli rewkomis-
sioni liikmetelt allkirja wõtnud, et nad nimelt 18 Oktoobril peawad
rewideerima, kuid ei saa rewideerida- puuduwad dokumendid. Sokolow
ise ei ole heaks arwanud kansaleisse ilmuda- on kodust koguni
ära sõitnud, sellepärast ei saa isegi kassat järele waadata ega ülelu-
tide puudusel ütelda kui palju peaks kassas raha olema Rewkom
istub terwiga wiis tundi ja et mitte just asjata istuda, waatab mõnda
paberid mis pihku juhtuwad. Üks paber- Sokolow ja Pawl Pawltsuk
omale ise on kirjutanud, et on 1000 rubla eest kooperatiivi tarwis
ühe hobuse ostnud ja omale selle eest 90 rubla waewa tasu wõtnud,
kuid lubakirja, selle operatsiooni tegemiseks ei ole - ega maksa otsidagi.
Pealegi on hobune liig kallilt ostetud.
Rewkomissioni huvitab enesemaksustuse küsimus. Hakati ju meil
korteri maksule igas kuus 15% lisamaksu juure wõtma ja see kestab
jaanuarist wahet pidamata siia ajani. Endistel aastadel wõeti
nii sugust maksu üldkoosolekul tehtud otsuse järele, tänawu
aga ei tea keegi millal see küsimus arutusel on olnud ja otsus-
tud on, Kuid näidati paberid mis põigiti ja peati täis kirjutud.
See ollagi üldkoosoleku protokoll 25 Aprillist s.a. Koosolekud
olla juhatanud sm. Tarakonow,- ei aimukest allkirja, ka
koosoleku juhataja allkirja ei ole, ei ola ka ööldud palju koos-
olekust osawõtjaid oli. Nii mõnda pidi imelik dokument aga-
siiski ööldakse protokoll olewad, mis ammu enne oma sündi-
mist nii suguse tugewa jõu saab, et selle jõuga maksu wõetakse.
Protokollisid edasi waadates, rewkom näeb, et paarile korrale on
kooperatiwi juhatuse koosolek sm. Sokolowile, igaks juhtumiseks, käsu
annud hobuse ühiselumaja alt keldrist kuhugi teisale paiguta. Soko-
low on ju ise kooperatiivi juhatuses esimees, see on, annab omale,- rohkem
ku üks kord, niisuguse käsu, aga ei kuule ka oma käsku- jätab
selle ka ikkagi täitmata.
Aga samal päeval tehti ka võimalikuks õhuakende
täielik avamine.
kõik, meeste- ja naesterahvad, ning III ja IV gr.
invaliidid ühisel jõul metsa valmistusele, ja nõudsid
Verho-Kamje k/n. sekretärit, kes koosolekud oli
pidamas, ka nende peredest tööle määramist, see
aga naeris selle üle, viimaks, suure koosolejate
nõudmisel, ütles, et raionist külanõukogule nende
isikute tööle määramine keelatud on. Nad on
üksikmajap., elavad jõukalt, kuid maksud ja
kõik riigi kohustused on neil teistega võrreldes
hoopis veikesed. Millega tuleb seda seleta? Eks
seisa nad raioni O.G.P. U. armutiiva all, sest
teises k/n. läinud aastal ilmsiks. Palun auu-
väärt "Edasi" toimetust, kes alati valvel, ja
truu võitleja õige partei liini eest on, seda aga
asja vastavale kohale arutamiseks edasi anda,
pea kõik ühe mütsi all. Palun minu nimi
saladuses hoida. Enamlise, seltsilise
tervitusega Helmi Roll.
5/XII 34.
"Päästke varandust! Hei, päästa varandust;
Käige kuradile! Mart näeb und!..
Teiste varandust ei ole varastand,
Oma juures pole hirmu tund.
Noh, ja olgugi siis uni nisuke:
Mart viib hobuse ja lehma ka,
Koti kaeru ja teise nisusid,
Miskit veel, mida kätte saab.
Paneb maha ja siis ütleb teistele:
"Siin on Mart nagu seitse must.
Kes on temaga, las astub esile,
Kes on vastu las pühib eest."
Mart on elanud ja elu põlanud,
Tunneb ennast ja teisi ka.
Kui te tahate siis Mardi õlanuk
Elus tugenud on kogu maad.
Maarja mõisas pole ühtki jalatäit,
Ühte tolligi võõrast maad,
Millel Mart poleks higi valanud,
Millel Mart poleks malka saand.
palju lihtsamaks: tuli vaid vajutada tarvilisele "nupule"
ja "moni" voolas... Voolas nagu vihmavesi tänavarennist
solgitorru. Härra Sahak vaotas "nupule" ja varsti leidis
raha ennemääratud kohtilt. Oli see ennemääraratud koht
siis politsei jaoskonnas ta enese kirjutuse laual, kodus kirja-
ümbrikkus, või mujal. Selleks kohaks osutus ka Sahaki
püksitasku, toll juhusel kui Sahak sageli restoraani
üksi kabinetis konjakut kurku kallas. Moni woolas alati
ja kõikjal.
Ega Sahakki teistest alamal tohi seista. Kas härra
Sahakki taskud pole samasügavad, kui härra Raasi taskud
või nende taskud kes komandavad Raaside üle? Iga
üks tahab elada - üks ainult all pool, teine ülal. Aga
härra Sahak ülesse ei tahagi ronida - kõrgemalt kukub
valusamalt. Sahak seda teab, kukub väga harva - aga
valusalt. Härra Sahakil on jaoskonna ülemaks küllalt
hea olla. Olgugi, et siin "nupule" vaotamisel vähem
moni voolab, aga selle eest on "nuppe" jälle rohkem.
Arv kompenseerib omaduse.
Viimastel päevadel tuli "nuppele" üsna tihti vaotada,
tuli peaga ja kätega tegutseda, et täna öösel oleks või-
nud naudida ihaldud mõnutlust. Sahak plaanitses
täna öösel oma praalimise kulminatsioon tippu
Wolli (õuest): Aga ma tahtsin põhud
kotist wälja puistata.
Klaara: Aga milleks? Alles üleeila pa-
nid uued põhud sisse ja nüüd waja
juba wälja puistata! Oled sa hul-
luks läinud!
Wolli (kogeledes): Aga... Aga, see uus
kooliõpetaja ütles, et nii ilma põh-
kudeta olema parem - ei sigi-
nema kirbud ega...
Klaara (naerdes). Ha-ha-ha!
Toots (on esimesel silmapilgul piinlik
naerma). Ah soo!.. Waban-
dage... Wiskasin poisiga weidi
nalja... Ja tema sõge wõttis kohe
tõeks!.
Klaara (naerdes). On teine ikka üks
Ainult arsti ennast ...  90
Sergei - Ja sina saad mind armas-
tama? Sina jääd mind ootama.
Maria - Ei tea ... ma armastasin esi-
mest korda. Las möödub mää-
ratud tähtaeg, mina vaatan
ennast järele aga praegu ei luba
ma mitte midagi ... Kui veel kahe
aasta pärast on minul veel tun-
Sergei  - Siis sina saad minu naiseks?
deid sinu vastu
Maria - Ja. (Läheb arsti juure): Kuid pea
meeles, et ma ei luba veel sellega.
Tänan, Aleksandr Petrovitsch
Teie päästsite teda ja mind
Bolotov - Mind pole millegi eest täna-
da, Maria ... Mina ainult täit-
sin oma arstlist kohust. Mina
ei võinud lasta minna mitte
niikaugele, et teie õitsev, terve
noor neiu, oleksite jäänud haigeks
Nagu lööklane ütles arvestates sellega et kula-
klus kui klass purustatud on kui mitte lõp-
pulikuld välja juuritud et kolhosidese pugenud
kulagad ja nende sabaragud ja köstrid
need on järkmised isikud: Jürgenson
Jaakob, enne kolhoosi minekud oli kaks
obust. Kolhosi mines tõi uhe varsa kol-
hosi. Jurgensonil oli 50 tesjatini õstu
maad, oli tärglise tehas ja tarvitas.
värast jaudu selle peale ja olid sula-
sed iga aasta, Stepan Sirgunore oli viis
aastad järsku sulane, iga aasta oli tutru-
kud. Ta et seda uskuda on sellega ühes
sbravka. Peale selle oli sv-oseri külas
köstrisd ja Leritas labsi.
Wõtame järgmise kulaka Surm A. kel
oli tärglise tehas kus tarvitas võrast
töö jõudu ja iga aasta olid sulased
80 tessetini oli õstu maad, sõitis kolm
obust ees.
Wälja Elena kel oli 50 tessetini ostu maad
tärglise tehas iga aasta olid sulased.
Kui tuleb sükisel minu poole
einte järele aga selsawet wiis
einad ära ja ei maksnud waew
ütle Tikule, et kui tuleb Selsawe
ti Siis rehkendame ära
mind kutsuti Selsaweti otina
wremna naloki perast ütelti
kas maksad otina wremena nalok
ära ja wõtat karja kaswatus
plani wastu mina ütelsin seltsi
mees.Pretsetatel kuitas mina wõin
plaani wastu wõtta kui mul ei
ole ühteki looma lehma müisin
sükisel esimiste nalokide peale
ära kaks wiimast lammast
warastide ära warastele
mõistis rahwa kohus kuus
kuud töötata riiki heaks
ja 500. rubla riiki heaks
ja mulle 150 rubla lammas
eest wälja maksta.
Et tõusvat revolutsioonilist töölis liikumist
tagasi hoida, selleks kodanlus kodanlus kõige
pealt kägistab ajakirjandust, kui klassi-
võitluse kõige teravamat sõjariista ja
kollektiivset organisaatori. Nii näituseks
suluti "Tallinna Tööline" tööliste võitlus-
püha 1. mai eel, just siis, kui 8 leheküljelist
ne mai nummer trükikojas parajasti ma-
sinasse oli läinud. Mai-numbri ladu
hävitati ära trükikojas ning konfiskeeriti
valmistrükitud leheosa. Samuti lasti kaitsepo-
litseis juuresolekul laupäevase numbri
ladu "Tahe" trükikojas segamini peksta.
"Tööliste keldris" pandi toime põhjalik puis-
tamine ning viidi ligi kõik toimetus-tallituse
materjaalid ja raamatud. See järjekordne töölis-
te lehe ristilöömine on ainult üks lüli
selle surveaheles, mis ka Eesti tõusikkodan-
lus köidab töörahvast käsist ja jalust. Eesti
tõusik ei võinud talitada teisiti. Hambaid
kirestades aimas ta, et 1922 a esimine mai
tuleb suurem ja jõurikam endistest, kogudes
punaste võitlus-lippude alla kümned tuhanded
töölised. Kägistades töörahva ühise väerinna
häälekandja, taheti halvata kihutustööd töölis-
te võitluspüha pühitsemiseks ja jalust maha
materdada esimene mai. Et oleks võind
tulla ning hirvitades näidata näpuga:
ennenäe seda käputäit töölisi punaste
lippude all
ümbritsewates kolhoosides. Jõud on
meil wärsked, uued - arwame, et
wõime tänawu paljugi ära teha.
Sest tänapäew on ju põhiloosun-
giks - muuta kolhoosnikud jõukaks
ja kolhoosid enamlisteks, aga ilma
kolhoosnikkude kultuurse elu ümber-
korralduseta on see mõtetu. Meie,
kooliõpetajade kollektiivi eel, kerkib
sel alal suur ülesanne...
Toots: See tähendab, wabal ajal, peale
tundide ?.. Ühiskonnatöö näol?
Filip: Ja-jah! Meil on siin oma ameti-
ühing. Töötawad näite, laulu, poliit
ja teised ringid...
Toots: Arusaadav, arusaadaw!
Klaara (aknast wälja karjudes). Kuule
Wolli, mis sa sellest aluskotist
seal mööda õue lohistad?
teisele üle anda selle pääle vaatamata,
et ma aasta-aastalt selle maa
päele palvekirja sisse olen andnud ja
arendeerind teda - nüüd jääti mi-
nev aasta veel kõik, aga tänavu ei
tea kas jäätakse see küntudki maa
tükk.
Ja teiseks kas võib kohalik sovet
anda minu maatüki sell aastal kel-
legilegi teisele kui mul oli minev
aasta senna külvatud ristikhein
Palun kirjalikult selgitada
mulle seda seisukorda järgmise
adressi:
11/X - 37 a.
19/X - 37
Austatud "Edasi" toimetus.
Saadame siinjuures materjali Kanisovo
olude kohta teile tutvumiseks. Õhk Kanisovo
koolis on väga paks. Sipsakas ja Paulmann
talitavad igas asjas eht. bürokraatidena. Kogu
nende tegevuse kohta andsid õpetajad ühise
juba augustis ühigs 27 leheküljelise teadaande
NKVD-le sisse. Alla kirjutas 6 õpetajat.
Sellele tagant-järele läks veel 24 lehekülge.
Materjal on põhjalik ja väga tugev.
kole pikkamisi. Seni kui siin mingit
lehasse ära lämbuda.
Kas "Edasi" toimetus ei võtaks vaevaks
siia kirjutada nõu anda, mis siin õieti teha
tuleks? NKVD-l oleks vaja lähemaid andmeid
Paulmanni ja Sipsaka kohta. Seni on teada,
et Paulmann on ka kulak-kaupmehe tütar,
Paulmann aga seda kategooriliselt salgab.
Uue harosakonna juhataja on kõva Paulmanni-
Sipsaka kaitsja ja paistab olevat ise ka
kahjur. Kuid ainult Paulmanni ja Sipsaka
Ja vähe aja vaikimise järele jatkas
ta tasem:
- Seni ajani küll... kuule Andres,
seni ajani, ma ütlen, et olin noh,
looder, tunnistan. No ega ma edas-
pidi enam... Mull on läbi, Villem,
usu!.. Näed isegi, ma juba püüan
meie tööd kiidetaks. Mina enne ei
jäta!..-
27.III.34.
1937. V 25
Palun väljaandja välismaatööliste
laseks.
Kirjastusühisust Ns.G. et järgmise
väärnähtuse "Edasisse".
kirjutaja n.s. H. Tall.
varjunimi Komonoorlane.
Kooperatiivide üle
Ülem-Bulanka Külakoperatiiv (Krasnojarski krais
Karatosi raioonis valitseb bürokraatlik kord
poe pravlenjas Esimees sm. Nimps Kaarel on väga
endapoolekiskumisega ja kelmustükkidega
hakkama saanud
Enne kolhoosi astudes müüs ära era turul oma
paari hobuseid ning tarvisminevad põllutööriistad
Sm Nimps astus selleks kolhoosi, et oma üksikmaja
pidamist riikliku maksu eest. varjata
Tegelikult tema kui mitte kirjaoskaja ei hakanud
kolhoosis tööle, ja see on kõige imelium, et Nimpsi
1. Sissejuhatuse lehekülg.
Siin nad seisavad, minu naabrid,
Naaber Jüri ja naaber Mart.
Kirjanikule mängukaardid
Aga minule kaaslasi paar.
Võite küsida Jürilt ehk Mardilt
Kuidas käisime ududes, soos,
Puhkust tundsime suitsenud parsil,
Koldel keetsime körti koos.
Võite küsida, kuidas tondid
Öösel hiilisid hinge ja reit...
Kõhnad naised kui nahk ja kondid
pärast joominguid riidlesid meid.
Ennast vedades karvust ja kõrvust
porimülkast me päästsime pää
Äkkitselt waatab Hugu lamawate
kehade poole ja jääb ehmatanult seisu.
Ta silmab lamawad kellede pead
paistawad tume punase werega üle
walatud samuti rind ja märkab
were oja woodi ees mis ulatab kuni
seinani.
"Tapetud!" kõlab järskune hüüe
poisi suust ja tormab toast wälja.
Ruttu awab hobuse hüpab selga ja
kihutab suure ajamisega kodu poole.
Kodu jõudes laseb hobuse õue lahti
ja kiirelt jookseb tuppa, käib ehmu-
nult tuba mööda ilma et sõna rää-
kida saaks.
Pererahwas näewad poisi ehmumist
hakkawad pärima, milles asi seisab!
Mõne minuti pärast saab ta häda-
waewalt sõnad öeldud.
"We-etka o-o-n ta-apetud" lausub
poiss kogeledes.
"Kuidas, tapetud", päriwad teised.
„Wo-o-odi-s o-on kõik ta-a petud".
kiire wiljakoristuse eest.
Wäärtnähtused mis kewatesel külwihoogtöös
ete tulid Polno MTJ ei wõtnud arwese
mille perast koristuse hoogtöö algul
suured wöörtnähtused, ette tulewad.
Kolhoos "Doprushino" Korski Pogowi kn
Utornik" Роlna külanõukogus
kus rukki põllud on wälja eraltadud.
kompainiga koristuseks, kust pole
kompain remonteeritud ja traktorid
nisama, kuit rukkis jo tõu wili
pudeneb Tänawu kuud kõik
põllutööd hein, rukkus, lina
ühe korrogo käsil nõuab kolhoosetel
palju tööjoudu, kuit siin peaks
Suurt osa mängima MTJ
pannes kõik massinad tööle
Kuit MTJ juhatus akkab
Kirjandusringi jaoks ja üldse eestikeelset
kirjandust ei muretseda, isegi rahvusdemok
ratismi paljastavad kirjandust ei ole, vaa-
tamata et seda juba võimalik 1932a.
suvest saadik saada trükist ilmunult oli.
Nähtavasti lõhnab siin rahvusdemokratis-
mi järele asi.
Eestikeelse kirjanduse nimekiri mida
osta vaja, samuti ajakirjade tellimiseks,
anti rahvusnurga poolt sisse juba pool
kuud tagasi, kuid ostmist ei ole, vabandakse
mitte rahapuudusega, et küll ostame kui
raha saame.
Internatsionaalse kasvatustöö kohta seletab
Külaots, et ei tea kollektiivi büroos pole
veel selle kohta otsustatud ja ega enne mida-
gi teha pole vaja, kui sealt juhtnöörid tu-
levad, sellega asudes internatsionaalne
kasvatus töö saboteerimisele, täiesti soho-
vinistliselt ja ühtlasi omaselt rahvusde-
mokraatidele.
"Edasi" usuvastasel leheküljel ilmunud
kirjatüki kohta "Usuvastase töö puudu-
sed ja oportunistline suhtumine
poole tormavale lagunenud ratastega ning
murtud telgedega riigivedurile aina auru
juure nähes eesseisvat kuristiku virutati
kõige esimisena kaupadele tollide
näol lisa juurde, sellega tõsteti elukalli-
dust. Sellele lisaks lõpetas tühjaks pum-
batud riigikassa igasuguse krediitide and-
mise, mille tagajärjeks praegu kestev
ettevõtete pankrotti jäämine, sest need
ettevõtted võisid Eestis nüüd valitseva
riiklise korra juures ainult riigi toetusel
tegutseda. Sellega anti endisele töötatööliste
armeele veel tubli reserv lisaks.
Teades marga paratamata langemist andsid
härrad talle ise veel rusikahoobi kula
kuklasse ning põlvega paar müksu takka
ka Mark seoti niipalju kui see puutub
riigi laenudesse ja ärilepingutesse- kulla alu-
sele, kus juures teda börsel noteeritakse (hinda-
mine välisriikide rahas) aluseta (fiktiivne)
numbriga Tagajärjeks on marga langemine, mis
päris katastrofilise iseloomu on võtnud.
Ametlikult on mark viimastel päevadel
langenud ligemale ühe kümmendiku võrra
see tähendab tegelikult seda, et tööline kes
mõni nädal tagasi sai 5000 marka kuus,
saab nüüd 4500 marka. Kuid see on ainult
härrade ametliku, nagu tähendasime kurssi
järele, millel igasugune reaalne alus puudub.
Tegelikus elus on marga langemine märksa
suurem ning jätkub iga päevaga mõnede
kaupade hinnad on viimasel ajal üle 15 pr-
otsendi tõusnud. Kuid härrade meelest on
kuristik- lõpulik kokkuvarisemine vist veel
1933 aasta sügisel saadeti Oblasti Har.
osakonna poolt Luuküla-K.S. Kooli juha-
tajaks sl. Märnik Wa. Õpilased, kui ka
lastevanemad lootsid koolitöö paranemist
uue ja tugevama jõu tööle hakkamisel.
Koolitöö paranemist võis aga näha
kui 1934 a. algul suri kooli lehm. 1934 a.
sügisel, õppetöö algul võttis Männik,
väljasaadetud kulaku poja Kamenik
oskari Juh. kooli puutöö instruktoriks
1) kellega tal intiim vahekord oli / Ka.
meniku lohaka töö tagajärjel põles 25 dets.
1934 aastal Luuküla mjt. keskooli hoo-
ne maha.
Oblasti kohus oma väljasõidul 8-10 april-
Männikule
lil karistas sel puhul 6 kuulise sunni-
tööga ja kaheks aastaks vastutavalt
töölt tagandata. Männik aga töötas
peale seda otsust ikkagi Luuküla m/t
keskooli direktorina - endiselt loha-
kalt. Kooli maa harimine jäi hiljaks.
- Viisteist hektaari. Homme öösel kün-
nan rohkem - arutas noormees.
Staniitsa on kaunistatud punaste lippude-
ga, nagu kevadel stepp tulpidega.
Ehkki on juba septembrikuu, kuid
siiski paistab päike soojasti. Helesinises
õhumeres pole ühtegi pilveraasukest.
Suwise kuivanud purjaka asemel kaunis-
tab steppi noor sammetine rohi, mis
on sirgunud sügiseste vihmade abil.
Kolhoosi eestseisuse ees on palju rahvast.
Mängivad lõõtspillid, balalaikad. Tantsi-
takse, kilgatakse. Terve staniitsa on
koos. Kõik kasakad on tuliuutes vor-
mides. Siin seisavad reas nende
kiirejalgsed hobused kaelasid rõngas
hoides ja uhkelt hirnudes.
Siin on poisikesed, kelledel ainult
paljad ninad suurte "papahade"
alt välja vahivad. Siin on hästi
22.V.36
Kärbes
Kui ma, ütleme, laupäeva õhtul poolt
pudelit südame alla ei saa, muutun ma
väga närviliseks.
Ma võin isegi kedagi siis lüüagi. Olgu
see siis naine või ämm, ega ma sellest
väga ei hooli.
See on närvide viga. Nad on mul nagu
näha väga haiged. Iseäranis see närv,
mis mu kätt liigutab, kui naine, ämm
või poeg lähedal juhtub olema.
Palusin kolhoosi juhatust, et ta mind
kurorti saadaks seda käe närvi arstima.
Ei saadetud. Pole vajagi. Saan ilma
kurorditagi. Mulle on see
Et ma väga närviline inimene olen, sel-
lepärast on mul palju pahandusi olnud.
Mõnikord niisuguse tühise asja pärast, et
6 töö obusd kolm sälgu kaks täkku.
Iga aasta oli sulased ja mõnel aastal
veel kaks, ja veel tütrukud, spekuleris
metsaga, raijusivad salvused ja müüsid
maha, tegid püssi latisid tsaari valitsuse
ajal ja rentisivad veskita 21-22 aastal.
Alasi juhan kes tarvitas võrast jõudu
20-27 aastani, kus töötas Steban Sirgunov
kaks aastad ja jäi ilma palgata. Stepan
piti kohtu teel seda taga nõutma.
1 tessetini prossa mis küla isigud stepanile
maha tegid, selle Alasi Juhan omandas
omale. oli veski rentnik 21-22a.
Teisesd oli enne kolhosi kolm obusd kaks
vangri, tarantasi, trossga, karmavoni ja
saani müüs maha ja siis astus palja
käppadega kolhoosi.
Kodanik Sillang Georg kes on Valges
eestis kaind valges väes on teninud.
Enne eesti minekud kodanik Sillang
varjas punaväe kamisari tapajaid ja va-
rastas Papabovgi villa vabrikust kaks puuda
Seretka rajonis; Lukülä nõugogu
Salna Küläst Salna Oskar
Trükieda Etasihe
Salna külä endine kulak ja varempane
pikuland ja varempane spijon kes pidi vallge
esdiga surd sided ja kes ole nägagu litu ärä
müja Salna Oskar ja isa temal ole varep jupa
väselkahe ärä satedu olle et tema ole spijon
vallge estiiga sele peräst ole ära satetu ja
piti surd piguländi 1919-20 astani ja nipaljukui
kui Hapese tapsiva punavaelise ärä Selna Oskar
praegu on nisugene kulag kui ige ei kasvata
sigaki ja on kehvikupale vidie hajaala ja vatage
nagu kulakline kllas kes lähep kahasite
orkaniserimist sele perast ei olegi salna külas
kolhosi et tütap kulakline kllas vel kõvaste
nagu Salna Oskar tarvis kirempas koras
ära ligviderida kipeus ja ajata valalit pähä
ärä sada tüdap vel napri küläega et ärä
mine kahasi et kahasin om halv ellis
ja lõhup metsa plani ja kulanõugoku võte vastusel
sant trahvi j aga mitagi selest ei hali ja iga
i taidnud plani ära et sellega meje lõhume
tõige vijeasta plani ja akiterip napri Kotaniku
ka vel et ärä mine mõtsa meje lõhume
tõise vijeasta plani mis on nähtu ete vatage
kui meie nisugesi isikit ärä ei ligviteri
sis on mejet tajeste kulagline mõju jalale
sejatut teise vijeasta planis tarvis on
ärä ligviterita anagu Salna Oskar kirema
koras Kirjudaja on oma Teie valvepult. Mäki
29/III 33 astal
Juulus Mägi
olin kogu aja udarnik ja täitsin oma normad. Nüüd olen Isa pärast
nihukses seisukoras et ei tea mis peab peale akkama. Sõitsin mina Leeringraad
palvekirja lugemagi kusisivad minu käest suu sõnaga kas sinu Isa on ilma
äle õikuseta mina võstanu et on jah. Nii kui ütlesin et on ja enam ei akanud
nemad minuga rääkimagi. Mina küsisin et kirjutage minu palve kirja peale,
miks teje mulle ei taha passi anda. Et siis võin mina etasi minna asia kaebam-
a. Mina lugesin kül lehest kus seltsimees (Stalin) kirjutab et poeg ega tütar ei sa
Vasta isa eest. Palun Edasi toimetust vastata mulle selle küsimuse peale
kuhu pean mina pöörduma sele asja pärast. Palun vastata kirja läbi kui
võimalik on. ehk ka lehe kaudu.
Siirman
Wastata selle adresi peale
7/V 36.
lõngu. Siis ei saanud kodanik Silang parada
kui pidi sõitma eesti. Eestist tagasi tules ei
võinud Sillang oma asunduses elada, siis
algas ligviterimine kulaka kui klassi ja
tema pidi põgenema selle eest svetloe-oseri
kolhosi, kus teda ei teatagse. Kodanik Silang
pilus oma varantuse ühiskondlustamise
eest kõrvale. Warjas kulaka vara ja teda
enast, vana Weimani, kes on ligviteritud
kui klass. Näituseks varjas: masina rihma
mida müüs kolhosi ligetele kakskümmend
üle rubla meeter, kaherautase püssi mis maksab
500-600 rubla, aami müüs kolhosi
kellest sai 40 rubla. Tisertiir punaväest.
Alasi Aati. Joosepi poeg, kes likviteris
oma majapitamise enne kolhosi mineku
oli temal kolm obusd, kaks neist oli
Esimise täkku müüs nasakina sai
600 rubla, teisest sai 900 rubla, mis müüs
kõike ragentusega Silenei sowhosi.
Pritska kahe ratane vanger need kõik
müüs enne kolhoosi minekud ära ja
5/II 36a
Küsimus juristile?
N 165/66 -
Kas võib kolhosi juhataja pitata kolhosnikul 7/ii 36
krami kini mis tuli töö päewate peale,
naku esimärgiks minul piab krami kini ei
ana kätte mina olen üksik töö jõuline talus
lesk naine lapseka, on minul tehtut tööd kolhosis
150 tööpäeva, ja nüid teiset kolhosnikut said omat
kramit kätte ja minule ei anta. Seletap kolhosi
juhataja miks sina ei käinut sügisel kolm nätalat
tööl selepärast ei ana sinule kedaki,
palun siis nõuanda mis mina pean tegema?
kas wõin mina nõuta oma töö päewate est ketaki
wõi pean ilma jäma selest tööwaevast.
Palun veel siis olge head ja antke
minule nõu ja vastus kirjateel koju
ei mitte lehes.
J. Puusepp.
Atres
Satke wastus kirj vöi
ilma markita küll mina
wälja ostan
Teie päralt jääb see tuba. Muidugi,
olete teelt wäsinud?
Toots: Eks ta n'd kuluks ära kah! Sai
ikka seal wintserdada küll - kohe mehe
moodi
Klaara: Ma saadan koiku pukid ja lauad
wennasega siia. Esialgu peate selleiga
leppima. Kui midagi wajate, siis pöö-
rake minu poole. Minu tuba asub siin
Samas kõrwal - kalidori otsas.
Toots: Wäga rõõmustaw, wäga rõõmustaw!
Ärge aga minu pärast nii muretsege
Küll me sellega toime saame!
Klaara (ära parempoolsest uksest)
Toots (istub sumadani otsa mõttes).
Pagana mugaw plika teine! Mul
jäi kohe keel kurgu lae külge kinni
kui rääkima hakkasin. Tahtsin küll
kindel ja külmawereline olla aga -
ei saa!
vennaga. Seesama Vagistrem ühes
sööti igasugust kaebluse materiali minu
peale. Mida kooli noore koosolek tõendab,
Kui mina kuulsin et Vagistremi isa
ametest tagandasin, siis alles raiooni
ühes noorte komitee sekretaniga katsub mind
kellegagi Uudekülaga kes ka musta minuvikuga
terve rida teisi kellega sidemed on. Siis tehti
mina olla õppimise ajal teda Uudeküla
minu nimi on puhas ja peab sellest
ka jääma. Sest seltsimehed ei või keegi
2) söögid mis valmistatakse on valmistuse taga-
järjel alaväärtuslised (halva maitsega ja
pool keetmatud, iseäranis pudru ja mõnikord
supp) missugune nähtus tervishoidlisest seisu-
kohast täiesti lubamata. Alaline korduv näh-
tus on, et õppurid jääb ilma söömata toidu-
puudusel. Hommikul ja samuti ka õhtutel; kes
viimasena sööma lähevad jäävad ilma söögita,
ehk saavad ainult jätiseid.
Kuid mis on need põhjused, mis sarnast asja-
olu korduda lubavad. Kohalik administraa-
tor Kaderov mängib onupoja poliitikat, koos
söögimaja juhatajaga, korraldavad "sõpuse
sööminguid" ja lastakse asja minna nii, et see
endale kasulik, kuid mitte õppurkonnale.
tud, et lisaprodukte juurde osta ja sellega õppur-
konna ühistoitlust parandada. Vaid vaadatakse
täiesti oportunistlise isevoolu seisukohalt selle-
peale ja "arvatakse, et seda vaja ei ole."
Ainult pildil mägi
Juss neid omal a'al.
Ja siis ülged, vaalgi
Jussist möödusid
Juss nüüd otsis laagrit,
seda, kus on Schmidt.
Aga all on tuisud
vastas jäine tuul.
Lennuk hõljul tuigub,
Jälle tõuseb, kiirleb.
Midagi ei näe.
Maru jäätab tiibu,
valutavad käed.
Pead surub mõte
nagu raudne lint:
kuidas jõuda rutem,
sinna, kus on Schmidt.
Tuisud, tuisud, tuisud,
Lennuk hõljub, tuigub,
Aga Juss on osav,
Juss ei heida meelt.
Lipukene roosa
nähtus järsku eel.
10/II 35 aastal
Mina Jaan Anijärw
olen üksik majapidaja
71 aasta wana naine on
61 aasta olen praegu
täielikult terwisest
wäega wigane paistetus
tõbi neerut on wigaset.
on kõik tohri poolt
tunnistatu ta töö
tegemine on wäega
kehwa ajuti paistetas
kõik ihu kere ei wõi tööd
sugugi teha naine on ka
wigan küljo kont on
lahti murtunut ei wõi
Pea igast ajalehest wõib lugeda
Siin ei pea ka meil kolhoos waikima. Ka meil
tööst. Kesa peab ente kündma, 50 ha, aga on
tehtud 30 ha teist korda künda 50 ha on
tehtud 8 ha. rukkid pidi kobestama 30 ha
aga pole tehtud mitte midagi. On küll
kombaini nabri kolhoosis ja tööda juba ühesa
nii et meil pole loota enama rukkilekombaini,
waid tuleb waatata kuidas etaspiti ta oma
Lebingut täidab.
Edaspidi ka nii moodi juhib, siis pole lootust
sest ilma ette walmistamata järel waatuseta
ja ilma liigmeteda traktorid kombainid ja
meil kolhoosis on küla nõgogus kõike
Lebing. Aga pale siin kolhoosis weel utest
tragtori ega ka Agranomi keegi näinud,
ehk küll 2 kuud remonteeridi kohte traktori
meie kolhoosis, õigem öelda ei sa öelta
et see remonteerimine oli, waid oli nagu
Mihanugude pool puhkust. Kes iga windi
järele anduga joama tõidsid kui tuli
kürmet liiged waja siis pidi nimelt 10 korda
kaima
4. Välispoliitika lehekülg
Kuid, et elu ei muutuses vanaks,
Noh, ja lihtsaks kui pastlajälg,
Olid naabritel omad kanad,
Omad vasikad, põrsad, sälg.
Ole lahke ja tee kindlaks
Põrsapojale, kus on piir!
Siia-sinna ja saba vinna,
Aiaauku ja ilm prii.
Aga ilmas pea ikka silmas,
Aia taga on võõras maa,
Mida ühele võib anda ilma,
Teine raha eest kah ei saa.
Aga ilmas pea veel silmas,
Naabril kartul on kah maas.
Põrsal muidugi, kuhu silmad
sinna kärsake torkab kaa.
Meie laul.
Ilusal kruusasel teel.
Kõlab meie laulu hääl
Päike ilusasti paistab
Laul meil rõõmu annab.
Ilusal kruusasel teil
Poisid ja ka tütarlapsed
On kõik kooli õppurid
Ilusal  kruusasel teel
Kõlab meie laulu keel hääl
Lapsed koolist lahewad
Sammud nendel tugewad.
Ilusal kruusasel teel
Lapsed käiwad koolis
rõõmsaste marssides.
ei julgend enda juurte peita - parunit!
Aga ülestõus sai toorelt maha surutud,
ojadena nõrgus töölis-weri mätta...
Mitmekesi taganedes oli surutud
ühte õuna aeda Wilk, kus langes kätte.-
Weel samal öösel lajas Kassiraipest kogupauk
ja andis Krooti hoovi-koeral põhjust hulguda...
Ent teisel päewal seisis ajalehtis:  - Leiti jõuk,
wist tapet kakkelusel - waja kõrtse sulguda. -
... Lamas näoga munakivel, ümber were ring-
sõrmedeta käsi paistis pori seest...
(Käest ma tundsin ära Aadu).. Tuli Krootki, ning
ütles süngelt: "Homo-homini lupus est 16) !"
Maale "korra" seadeks ihus mõeka tank...
- Hirmund doktorille sõbrad linnas kortli leidsid.
Kassiraipe kolis mingi usu-lahk -
pesunaine.- Meeta olla nende "püha neitsi..."
16) Homo-homini lupus est - Ladina keeles - Inimene on inimese
hunt.
karwupidi kokku põrkanud, mõtlesin
mina ja tähelepanemata astusin koos-
ma pärast teada sain, maa osakonna
kaadrite ülem, põrutus rusaga
laua wastu, pühitäie teadaandeid
käes hoides. "Siin, waadake on
mittu teadaannet õpetajate poolt,
kes tahawad ära minna, aga põhju-
sed, kus on põhjused, tooge mulle
faktid. (Mis faktisi sa weel nõuad,
neid on juba liiga palju, mõtlesin
mina )"Siin on mingisugune gruppee
rimine. Juba neli teadaannet.
Mina ka annan teadaande, ja
mina ka, ja mina. hüüdsid
õpetajad kohtadelt. Wõimata on
töötada. Mingisugust kritikad ei
wõi olla, peab direktori despotismile
ja lohakusele allume ja waikima,
meil seda ei wõi, oleme ju
Nõukogude õpetajad!“ Wait olge,
ütles maakonna esitaja. Kas teate
Bolotov - Sellepärast, et ta on haige. 26. 88
Teie võite isegi arusaada millega ... mina
ei võinud lasta seda sündida, et
ta oleks teile ka haigust teile ka
suguhaigust edasi annud.
Maria - (katab näo kinni): Kui hirmus
kui hirmus!
Sergei - Aleksandr Petrovitsch, Maria..
Kas te võite minule seda andeks
Bolotov - Ma võin teile seda andestada
haav on tühine... ta on midagi
sarnane sellele, mida tunneb Maria.
Tatjaana - (Lõpetades sidumist): Sorjuschna
Sorjuschka minu vaene Sorjuschna.
Maria - Kui raske... Sergei on haige...
haige.
Sergei - Saa ometi aru, et see võib
ju igaühega juhtuda. Mina armas-
tan sind, kuni sinu nägemiseni
Mina arstin ennast... oota aasta
kaks... seni kui ma end välja
noorte kollektiiwi "Onu poja politika."
Oblasti nõukogude partei kooli noorte kollektiiwis
walitseb "onupojapolitiklikus" noortedistsipliini rikujate
vastu. Repson Anna kellele noorteühinglaste peale
surumisel noortekollektiiwis selle eest wali noomitus
anti, et ta maale tööle minna ei lubanud, noorte
pileti lubas ennem käest ära wisata, kui maale minna.
Hoolealuses kolhoosis "Edasis" olevat kahjuritööd warjas
(millest eelmine kord kirjutasin) Parteisse astumiseks
wale rekomandatsia noortekollektiiwi sekretäri Nikiferowalt
sai, teiste õppuritele selgeks püüdis teha, et Leninil hauas
habe ja küüned kasvavad ja et see üldse Lenin ei ole, waid
üks vana venemees, kuid Lenin on wäljamaal põranda
all tööl. Kuid üld noorte pleenumil seletas kollektiwi
sekretär Nikiferowa, et Repsonile on noomitus antud
ja et tal süüks on noorte pileti ära wiskamine ja
wale rekomendatsia esitamine parteisse kanditaadiks astumisel
(kuid partei kanditaadiks wastu pole wõetud) ja kõik see
on mõtlemata tegu tema poolt. Teised noorte ühingu-
liikmed ajawad isiklikku jonni, Repsoniga, et tuleb
Oudova 31IX - 35.a.
Sm. Treim!
Asusin "Leekide" levitamisele - üle
võtsin kaks tellimist juba vastu kuni aasta
lõpuni. 1 oktoobrist alates täidan "Leekide"
tellimise alal sojuspetskati poolt antud
kontroll arvud.
Sinu, kui toimetaja kohus on kindlustada
seda, et "Leegid" hakaks korralikult ilmuma
ja oleks lugejatele huvitavad, siis alates
1 jaanuarist 35.a oleks oleks lugejad "Leekisid"
otsinud peerutulega.
Oleks hea, kui sa "Edasisse" kirjutaks ühe
50 realise sõnumi, mis "Leegid" lugejatele
tulevikus annavad - mina oleks selle sõnumi
"Oudova Kolhoosnikuks" avaldanud ja siis oleks
organiseerinud hulgalise "Leekide" tellimiskaugtöö
liikittümise Oudova raioonis.
Saatan luuletuse "Meie rõõm" - võite
parandatult, kui muidu ei kõlba "Leekidesse"
sm. tervitusega: Ed. Veske
seto tult Siis latasin jälle kinkiseppä ja räkkisin
jälle juristille ja juristika käisin prokurolil ja proku-
rõr ütles, et 3me päivõ joksul kui raioni pritsetaatel ei
te miski siis lasemme asja kohtu Aka jälle pole kuulta
teisest kohast Aka se on suur vika kui mina ei muista
vene keelt. Kohus oli ja 1933 astal 13 oktooperil.
siis sel sovetti on üle aasta jukertant asja kinni
ja vent kiittõs et me tema maksap sel sovetti
pritsetateli kinni ja mina ei sa ketaki ja asi
näittap seda. Palu teit olke heat antke nõu mis mina
pian tekema ja palun kirja kautu ei mitte lehe koutu
palun ruttu vastust
Minu aatres
Awtobiografia
Mina Soo Albert Johanni poeg
olen sündinud 1906 aastal 27 juunil
Eestis Wiljandi maak. Kabala wallas
Rassi külas Sepa pojana. 1905 aasta
Rewolutsiooni puhul isa oli sunnitud
tsaari jälgimise eest ära põgenema
ja tema asus elanud Leningraadi
ablastisse Moloskowitsa ligidale
kuhugi mõisa sepaks, 1908 aastal
meie emaga järgnesime temale Leni-
ngraadi oblasti siis tema (isa) töötas
Nesnowo mõisniku juures sepana
(Kotlõ juures) 1912 aastal isa läks
uue koha peale sepaks nimelt wana-
ta töötas Vraunenbaumi herzogi
metsamõisas sepana. 9 aastaselt ma
astusin seal küla kooli kus õpisin
neli talwet, 1919 aastal mai kuul
sai isa kodus ära tapetud
Naine vahva jälle leidus
öösel pimeduse peidus
Rootsi Anna kõiki valvab
Vargaid püssitulel salvab.
Ehitus au edu keerus
Tööstus tõuseb igas aarus
Kõlab rinnust rõõmus kõlab hüüd:
Tee on lahti meile nüüd!
Lydia Jaanson
Weel täna päew ei sa me ilma läbi.
kust tulewad need ekskawatorid ja Marianid?
Meil siingi töötawad nii "Sauderganid" kui "Rustonid."
Ja wana Kuper ise ka Ameerikast on tulnud.
Kas sellest täna oled juba Kuulnud?
Ford Fordi järel, - tolm käib üle pea!
Sa sõber oma mütsi parempoole sea
Näe sellel "daamil" hoopis wiltu kübar pääs.
Ja weel kui imeline päewawari käes!
Mis paksud tallad teistel, ise milljonärid.
Ja wahi, pükste asemel neil pikkad sukka, säered.
Käi eemal loll, ei tunne sina moodi...
Bankett pea algas, saalis söödi, joodi
Ja uhked "daamid" kutsusiwad laste karja,
Kes olid tulnud aeda, puude warja.
Üks pakkus wäikse poisikesel raha.
Poiss wastas uhkelt: raha ma ei taha!
Ja pani käed siis püksitasku ruttu.
Ja algas teiste lastega uut juttu.
See näis küll daamile wist paha,
Et oli pakkund poisikesel raha.
Sääl wõeti lapsi üles tehti nalja...
üks haaaus sülle lapsukese palja
Ja pani kaela peale istmua.
Sääl teisi kogus ümber waatamas.
Ja lõbust pilti wõeti üles.
Üks kaelas, teine kolmas süles.
Dnepropetrowski algas peagi sõit.
See oli meil diplomatiline wõit.
Sääl kaldal paremal uut ehitati instituuti.
kord õhtul nägi Leenit Ruudi
Ja kutsus teda uuest õppima.
Et teadust saada, sääl peab wõitlema.
mul omal oli korraks tuju paha.
1931 aastal jäiminu terwis
Kokoni töö jõuetuks ja ka naine
tunistati kantrolna tohtri
kamisi poolt töö jõuetuks
minu pere on 4 inge mina
naine ja kaks last teine 10 aast
aastad Inwalit Naine 42 aastad
Inwaliit 1931 aast akasin mina
Selski Saweti palwe kirju andma
et mind maast Wabastata aga
See jäeti tähele panemata.
minu tarwitata oli ennemast
2 tesatini 48 sotta aga iga aasta
panti maa satanijad suuremad
4 aast juba tõusis ma suurus
7 desa 57 satat ka raha maksu
tõsteti suureks nalook 175 rubl
Samablasenija 17 Strakowka
121 r 5 k otinawremena 262 r 50 k
Kultspor 169 r 75 kop.
Tervawilja tuli ära anda riikile
5 sentneri 2 kila kartulid
8 sent 40 kilo ja teine kartuli
5. Sisepoliitika lehekülg
Nõnda elasid naabrid ikkagi.
Liiga vähe oli elus uut.
Habe naabritel kasvas pikemaks...
Lihtsalt habe ja ei miski muu.
Pole habe mõni kapsaistandus, -
Olgu põuane või vihmaveed, -
Issand ise on ta korra istutand,
Issand hoolitsegu tema eest.
Aga habe võib ka olla lühike
Oleks habemeni põllul kaer!..
Põuad naabritel olid ühised,
Nagu pilvedki taevalael.
Jüripäevast kuni jaanipäevani
Vihud kinni ja siis, näe!
Nälg naabrile kuluks äragi,
Häda endal on kah käes.
kui temalt Tehnikumi direktsioon
nõudis vastavaid andmeid minu sots.
päritolu kohta siis külanõukogu
ilma põhjendamata andis niisugused
andmed, et mina olevat kulakuks teh-
tud 1931a. ja oma raioonist välja saa-
detud. Kuid see ei ole millegi peale põh-
jentatud. Asi on järgmine: kui mina
vennast eraldi läksin, siis paari aasta
pärast vend võtis omale karjatüdruku,
ekspluateerides teda ja 1931 a. tehti
tema kulakuks, hääleõigus võeti ära-
varandus likviteeriti, ja saadeti välja
oma raioonist, kuid minul vennaga mi-
dagi ühist ei olnud. Nagu mina üleval
pool tähendasin, et läksin vennast eraldi
juba 1927 a. ja viisin iseseisvalt oma-
majapidamist. Mingisugust sidet venna-
ga ja tema majapidamisega ei olnud.
1930a. astusin kolhoosi, 1931 a. töötasin
juba kooliõpetajana, kuid naene töötas
kolhoosis. Arvatavasti kui külanõukogu
andis andmeid minu sotspäritolu.
kohta, siis ei põhjendanud seda vastava
tõsiselt pole sarnast süüd
teinud. Pealegi kui ma olin
ära proovinud, et koh-
peal pole võimalik pa
dada, siis kirjutasin teile.
Teadagi, et see materjal
pole kõik, ainult osa sel-
lest. Loodan et tegutsete
kiiremini. Kui on tarvis