Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
sin, soprade head soovitused kaasas jätkata tööd oma kaua-
kannatanud rahva kasuks! See väike vahejuhtum oli esimeseks
tuleprooviks ja näitas et see siht väliseestlaste ja üldse eest-
laste koondamises ja nende kultuuriliste ja rahvusliste ideede
kaitseks oli õige.)
Ma lahkusin kodunt jälle Venemaale, see polnud ju
minule enam uudiseks, viies kaasa head soovitused tegu-
tseta oma rahva kasuks kõikjal. Mida ma olen ka täna
paevani täitnud. Sellest ajast peale hakati mind juba
väliseestlaste juhiks nimetama ja see nimi on senini pusi
ma jäänud mitte ükse eestlaste keskel vaid ka võera-
maalaste juures, Venemaal, Inglismaal, Austraalias ja
kus ma iganes ka pole reisinud ja elanud.
Ikka kaugemale, kaugemale kallist kodumaast
algul itta, kuni ookean vastu tuli, siis läände üle
Viie ookeani ja "seitsme" mere taha. Olen kõikjal
püüdnud oma ideaali täita, väliseestlasi koondata, seltse
ja koloniisit asutada. Väliseestlasi koondates ja üheks
ülemaailmlikuks eksterritoriaalseks liiduks püüdnud
koondada pole ma millasgi oma kodumaad ärasalgaja-
na jäädavalt Eesti tolmu jalgelt raputanud vaid olen
vähemalt korra aastas püüdnud kodumaale tagasi saada
ja kui on selleks võimalust antud olen mitmete aasta
te viisi seal töötanud ja elanud, elanud ja tegutsenud
seni kui saksa parunite piits ja Lutheri pastorite needmi-
ne ja vanne, mis mind kõikjal ja eluaeg on tagu kiusanud,
pole mind sealt välja ajanud, uutele rännakutele.
3. juuli 1986
Põlva Kultuurimaja projekti märkuste
läbivaatamise
KOLMEPOOLNE PROTOKOLL
Osa võtjad
Tellija
Kultuuriministeerium sm A. Haas
Põlva Raj RSN TK
Projekteerija RPI "Eesti Maaehitusprojekt" sm T. Tampere
Ehitaja
Maaehitustrust
sm Ü. Paits
Trusti
kirja N PG 1082 30.06.86. osas
2. vastavalt TK kirjale 213/46 24.12.85.
arvestatakse
6. Ehitaja võtab punkti tagasi
10. Arvestatakse vastavalt käesolevale protokollile
Pärnu Linna
RSN TK KEO
PROTOKOLL
Käesolev protokoll on koostatud Pärnu linnas, 24. MÄRTSIL
98-KRT. ELAMU METSA TN. 16 TÖÖPRO-
JEKTI (EMP TÖÖ No 8711701)
kohta saabunud märkuste läbivaatamise kohta, millised
esitati instituudile. PÄRNU MEK No 13-2/151.
15.02.88. A. SOJUZSPETSAUTOMAATIKA TALLINNA
SMV No 192 28.02.88.A.;
I Nöupidamisest osavötjad.
1. Tellija esindajad:
PÄRNU LINNA RSN TK KAP. EHIT. OSA-
KONNA JUHATAJA R. SOOMERE
2. Ehituse pea- töövõtuorganisatsiooni esindajad:
PÄRNU MEK-I TTO JUHATAJA
G. KRUUSEL
3. RPI "Eesti Maaehitusprojekt"
PÄRNU OSAKONNA PROJEKTI PEA-
INSENER A. PÄRNA
II Nöupidamine otsustas:
Ülalnimetatud tellija ehitaja ja projekteerija
esindajad, läbiarutanud projekt - eelarvelise doku -
mentatsiooni kohta ehitaja ja tellija märkused
otsustasid:
a) ehitaja märkused:
MEK-I KIRI No 13-2/151
P.1. - ARVESTADA
P.2 - -"-
P.2.1 - ARVESTADA 50%
P. 2.2 - ARVESTAME
P. 3 - ARVESTATAKSE
P. 4. - PROJEKTIKOHANE
1988. a.
11) tugimüüri vooder dolomiit plaatidest - 570m2;
puudub alus, hoone on suures osas puhta vuu-
giga;
juurde vedu 7600m3;
13) EA - 20 - kasvumulla maksumust lisada ei
ole vaja - muld on olemas;
head taset; kahju, et teda tuleb korrigeerida
peale eelarvelise maksumuse muutmist;
Eelarveline dokumentatsioon kannab ilmseid
kiirustamise jälgi ja kuulub täpustamisele.
Ekspert
27.06.86
Märkused
50 kohalise invaliidide ja
vanadekodu tüüpprojekti eelarve kohta
Tüüpprojekt ja eelarve on koostatud
projekti staadiumis RPJ "Eesti Maaehitus-
projekti" poolt peainseneri sm. V. Grünbergi
juhendamisel. Põhiobjekti esitatud maksumus
on 390,18 t. rbl ( 42,54 rbl/ m3 ehk võimsus-
näitajaga 7804 rbl/koht).
Märkused maksumuse kohta:
1) Eelarves nr. 1/1 üldehitustööde maksumus
on hinnatud analoogia järgi ning üksushinnetega
on korrigeeritud töömahtusid. Esitatud töö ja
analoogi arhiivandmete võrdlemisel esineb kand-
täpsus, mille tulemusel maksumus suureneb
~19,0 t. rbl võrra ehk ~2 rbl/m3 või ~380
rubla/ühele kohale.
2) Sisustuse maksumuse eelarves 1/4 per. 5 ja 22
näidatud töödele arvestatakse NSVL Riikliku
Ehituskomitee SNIP-IV-13-82 viimase redaktsiooni
kohaselt kaudsed kulud ja plaaniline kasum.
Kokkuvõte: Kuna majandusliku osa analüü-
si järgi etalonprojekti põhiobjekt tohib maksta
51 rbl/m3 ehk võimsusnäitajaga 8843 rbl/koht
siis on võimalik enne projekti kinnitamist kor-
rastada eelarvelist maksumust projekti graafilist
osa muutmata.
Tallinnas,
06.05. 87
EKSPERDI ARVAMUS
Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti
Konovere puhkebaasi juurdeehituse
korrektuuri tööprojekti
KONSTRUKTIIVSE OSA KOHTA.
Läbivaadatud tehnilise dokumentatsiooni nimetus:
1. Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhkebaasi
juurdeehituse korrektuuri tööprojekti kaust I - seletuskiri
2. Sama, kaust II - arhitektuur - ehituslikud joonised
3. Sama, kaust VIII - ehitustööde organiseerimine
4. Vabariikliku Ehitustööde Mehhanisenimise Trusti Konuvere
puhkebaas. Ehitusgeoloogiline aruanne
Tehnilise dokumentatsiooni koostas RPI "Eesti Maaehitus-
projekti" Pärnu osakond 1984. a. Projekti peainsener
sm. I. Tiits.
Tallinna Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhke-
baasi juurdeehituse põhiliseks objektiks on puitkonstrutsiooni
magamiskorpus, mis on välja töötatud individuaallahenduse
alusel. Magamiskorpuse projekteerimisel aluseks võetud ehitusma-
terjalid ja - konstruktsioonid on iseloomulikud puhkeasutusele
ja ei kutsu esile eksperdipoolseid vastuväiteid. Projekteeritud
hoone konstruktiivne skeem on lihtne ja selge.
Mõningat kahtlust äratab projekteeritud magamiskorpuse mõne-
võrra vananenud arhitektuuri käsitlus, mida saab põhjendada
vaid sooviga tagada arhitektuurne ansamblilisus olemasoleva
analoogse lahendusega hoonega
P.5.1 - EI ARVESTADA, VAJADUSEL
TELLIJA RESERVI ARVELT
P.5.2 - EI ARVESTATA - JÄÄB PROJEKTI
KOHANE
P.5.3 - EI ARVESTATA, VAJADUSEL TELLIJA
RESERVI ARVELT (ALUSEKS TAPEEDI
SERTIF., ARVED).
P.5.4 - PROJEKTIKOHANE (ON ARVESTATUD)
P.5.5 - PROJEKTIKOHANE
P.5.6 - ARVESTATAKSE MUUDES KULUDES
HINNAVAHE
P.5.7 - PARANDATAKSE LAUDSEPATOODETE
SPETS.
P.5.8 - PROJEKTIS ON ARVESTATUD -
EHITAJA KONTROLL EBAKVALITEETNE
P.5.9 - PROJEKTIKOHANE, EHITAJA
ASENDAB VAST. SNi P 1.02.01-85 P. 4.6
P.6.1 - KORRIGEERITAKSE VASTAVALT EMP
LAHENDUSELE
P.6.2 - ARVESTATAKSE
P.6.3 - EI ARVESTATA, KUNA POLE
TEHNILISELT PÕHJENDATUD
P.6.4 - EI ARVESTATA, KUNA HINNE
ON AVAKÜLGEDE KROHVIMISE
1 JM KOHTA
P.6.5 - EI ARVESTATA
P.6.6 - EI ARVESTATA, KUNA EI OLE
P.6.7 - ARVESTATAKSE 30 MM
P.6.8 -
P.6.9 - ARVESTATAKSE
Tööprojekti detailsus vastab, üksikud sõlmed väljaarva-
tud, üldiselt nõuetele. Graafiline külg on korrektne.
Märkused läbivaadatud tööprojekti kontruktiivse osa kohta
on järgmised:
1. Eksperdi arvates on liialdatud karkassipostide põiklõikega.
Postide 10x10 cm asemel võiks kasutada poste 10x5
või 10x6 cm. (AE-1). Kandepostide sammuks on märgi-
tud 80 cm, konstruktiivselt kujuneb põhisammuks
aga 90 cm.
2. Märgatavalt võiks vähendada vaheseinte karkassipostide
põiklõiget (piisaks 5x 5 cm-st), kuid see-eest tuleks
vaheseintes ette näha heliisolatsiooni tagamiseks täide
(näiteks termoliit). (AE -1).
3. Joonisel AE-1 märkusega 10. püstitatud nõue jääb
antud hoone puhul arusaamatuks.
4. Laekandjate samm 1300 mm on laudise kinnitamiseks
suurevõitu, õige oleks leida võimalus selle vahendamiseks
poole võrra, s.o. 650 mm-ni.
5. AE - 8. Alumises seinakonstruktsioonis on sõrestikuposti
mõõdud valed
6. AE-8. Sõlmes "5" jääb rõdupiirde kandeposti kujuta-
mine ebaselgeks.
7. AE -8. Sõlmes "2" näidatud lauad 25x100 mm on
eksperdi arvates üleliigsed.
8. Puipõrandate konstruktsioon on mõneti ebatavaline ja
mitte eriti ratsionaalne. Põrandatalade kõrguse ja laiuse
suhe 2:1 ei ole ratsionaalne. Kahtlust äratab nn.
toelaua kasutamine, mille naelad töötavad tõmbele.
23 2
1.5. Premiaaltöötasu õiend ehitus organisat-
sioonilt peab olema 1985. aastal välja antud. Vasta-
valt SN 202-81* punkt 4.18. (lehek. 42 eelviimane
lõik) tuleb lisada ärakiri ehitus organisatsiooni
kirjast.
1 6. Objekti eelarvel ja ehitustööde lokaal-
eelarvetel puudub kontrollija nimi.
2. Lokaaleelarve No 3/1. Üldehitustööd
2.1. p. 2/3. Pole selge, milleks on teksti all
aritmeetiline tehe
2.2. Vaheseinte hindamiseks on kasutatud
1969 a. hindeid. Isegi on märgitud milliseid
koef. on kasutatud. Tuleb kasutada kogu-
mik No 10 hindeid ja vajaduse korral koos-
tada täiendavaid hindeid.
2.3. p. 3/8. Fassaadi tsinkplekk katete hinda-
miseks ei sobi hinne 12-276 selles hin-
des on ka vihmaveetorud.
2.4. p. 4/4 1969a. hinne ei kõlba.
2.5. p. 4/5. Üksushinde 16-5315 (1969a) asemel
tuleb kasutada kogumik No 12 vastavaid
hindeid
2.6. p.p. 4/6 ja 4/7 Tuleb kasutada käesoleval
ajal kehtivaid hindeid.
2.7. p. 5/7 üksushinde numbrille tuleb marki-
da indeks "2"
2.8. p. 5/27. metallkonstruktsioonide hindami-
seks on kehtivad hinnad olemas.
3. Lokaaleelarve No 3/2 Veevarustus
3.1. p 6. Üksushinde number on märgitud valesti
- 1-
Põlva Rajooni Kultuurimaja
projekti konstruktiivse osa
EKSPERTIIS
Tellija: ENSV Kultuuriministeerium
Projekteerija: RPI "Eesti Maaehitusprojekt"
proj. peains. T. Tampere, autor arh. H. Kõll
Töö nr. 5010601
Krunt asetseb Põlva keskosas Oktoobri,
Mäe, Metsa ja Võru t. vahelisel tugeva rel-
jeefiga maa-alal.
Ehitusgeoloogilised uurimistööd on
teostatud REI poolt 1985/86.a. (Töö nr. 3534M).
Geoloogiline lõige: 1 kasvupinnas 0,3....0,5 M,
2. saviliivmoreen 4-7M, 3. tolmliiv
Pinnasevesi jääb reljeefi kõrgemal osal maa-
pinnast 6+8 M sügavusele
1. Vundeerimissügavusse jääb heade geotehniliste
omadustega moreen.
Hoone on projekteeritud sega-kandeskeemiga
Lavatorni ja vaatesaali seinad - tellisest
ümbritsevad mahud karkasspaneelkonst-
ruktsioonis (1.020-1/85 baasil).
Tellisseinad toetuvad lihtvundamentidele
karkasspaneel - kannvundamentidele
Lavatornis on kandjateks terasfermid avale 18,0M
vaatesaalil - 24,0M.
Märkused:
1. Hoone ±0.00.= + 73.20M tundub
olevat valitud madala võitu. Vundamentide
rajamissügavus ulatub ca +66.00 M-le
(vt. lõige I-I) telgede vahemikus 8-8 ja
15-15.
EKSPERI ARVAMUS
S.M. Kirovi nim. näidiskalurikolhoosi
Haabneeme sidekeskuse projekti
üldosa, välisvõrkude ja konstruktiivse
osa kohta
Ekspert ins. S. Metsma
Projekt on koostatud kolhoosi pro-
jekteerimisbüroo poolt 1983. a., töö nr.
9/10. Projekti peainsener K. Vabrit.
Eksperdil on projekti kohta järg-
mised märkused:
1. Projekteerimise lähteülesanne on
kinnitamata kõrgemal seisva organi, antud
juhul Eesti Kalurikolhooside Liidu poolt.
2. I köite koosseisu nimistu peaks olema
koostatud korrektsemalt ja arusaadavamalt.
Esitatud kujul on segi seletuskirja ja
jooniste loetelu, vajaduse korral võiks
eeskujuks võtta mõne riikliku instituudi
poolt koostatud projektist.
3. Joonis GP -0, "Asendiplaan". Andmata
elementaarseim detail - põhja-lõuna suund.
4. Joonised GP-2 ja GP-3. Mullatööde
mahud tuleb anda tabeli kujul, milleks on
kehtestatud kindlad reeglid. Praegu esitatud
kujul on mahud ebaülevaatlikud.
-1 -
Ekspertiis Põlva teatri rajooni
Kultuurimaja projekti kohta
Kultuurimaja asukoht Põlva alev Oktoobri tn 15
Projekteerija RPI „EESTI MAAEHITUSPROJEKT"
Autor: arhitekt: H. Kõll
ekspert arhitekt R. Tomingas
Linnaehituslikult paikneb Kultuuri-
maja alevikus õigesti ning on haaratav
Arusaamatuks jääb sõidukite (sõiduautod,
autobussid jne) parkimine ning
Väga kainete ja selgete plaanide juures
on fassaadides vastuolu tellisest ja karkass-
paneelidega hoone mahtude vahel. Edaspidisel
töötamisel tuleks sellele pöörata suuremat tähe-
lepanu.
Vaatesaal on akustiliselt kui ka vaa-
teliselt lahendatud hästi. Tehnilisi ruume on
piisavalt
Kultuurimaja pindade võrdlus normi-
dega näitab, et väikeste kõrvalkalletega on
pinnad enam-vähem sobivad. Seinte sooja-
pidavus normide kohane
Ei leidnud valguse arvutust põhi-
ruumigruppide kohta.
Interjööris mõjub hästi vestibüüli
avamine. Vaatesaali kaldpõranda osas
Edaspidisel hoone projekteerimisel võiks
kaaluda vestibüüli põranda eri tasandisse
Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhkebaasi
juurdeehituse korrektuuri tööprojekti
GENERAALPLAANI JA ÜLDOSA KOHTA.
1. Ehitustööde Mehhaniseerimise Trusti Konovere puhkebaasi juurde-
ehituse korrektuuri tööprojekti kaust I - seletuskiri ja
asendiplaan.
Tööprojekti koostas RPI "Eesti" Maaehitusprojekti" Pärnu osa-
kond 1984.a. Projekti peainsener sm. I. Tiits.
Ekspert on seisukohal, et vaadeldav tööprojekt on generaalplaani
osas ja üldosas koostatud heal professionaalsel tasemel
Juurdeehituse asukoht on olemasolevate hoonete suhtes loogiline
ja ei kutsu esile eksperdipoolseid vastuväiteid. Põhiobjekti-
magamiskorpuse projekteerimise kõrval on lahendatud laste mängu-
väljakud ja teised puhkebaasile vajalikud elemendid.
Ettenähtud mullatööde mahud on mõõdukates piirides
Tööprojekti komplekteeritus lähteandmetega ja erilubadega on
nõuetekohane "tehnilise" dokumentatsiooni detailsus piisav.
Graafiline külg on korrektne
Märkused läbivaadatud tööprojekti kohta:
1. Täpsustamist vajab puhkebaasi territooriumi kaugus Tallinn-
Pärnu mnt-st. Seletuskirja järgi on see kaugus 1,5 km,
ehitusgeoloogilise aruande järgi 0,7 km.
2. Vastuväiteid tekitab prügikonteinerite asukoha valik, mis
on liiga pretensioonikas ja liiga lähedal laste mänguväljakule
3. Esitatud dokumentatsioonist ei selgu, kas see on kooskõlastatud
ettenähtud korras.
Eelpooltoodud märkused arvesse võtta projekti korrigeerimise teel
enne tema kinnitamist.
Koormused
I korrus terrass omakaal 0,04x500x1,1x0,75 = 16,5 kg/jm
kasuskoormis 200x1,3x 0,75 = 195,0 kg/jm
q1=211,5 kg/jm
magamisruum puit 0,065 x500 x1,1 - 35,8 kg/m2
min. vatt - 0,06 x 150 x 1,2 = 10,6 kg/m2
kasuskoormis 150 x 1,4 = - 210 kg/m2
256,4 kg/m2
Koondatud koormis N1 peatala kaudu silluse keskele
N1 = 1,3 x 1,75 x 256,4 = 562 kg = 0,56 T
1 m2 kaal puit 0,044 x 500x 1,1 = 24,2 kg/m2
termoliit 0,15 x 300 x 1,2 = 54,0 kg/m2
78,2 kg/m2
h = 2,50 m
q2 = 2, 5 x 78, 2 = 195 kg/jm
Katus 1m2 kaal katusekate 20 kg/m2
laudis 0,05x500x1,1 =27,5 kg/m2
termoliit 0,20x300x1,2 = 72,0 kg/m2
lumi 70 x 1,4 = 98,0 kg/m2
217,5 kg/m2
-5 -
soodsa reljeefi vaadeldavas asukohas.
27. Ehituse organiseerimise projektis näitamata koht kasvupinnase
paigaldamiseks reservi.
28. Sisuline keeleviga - mõiste "ehituse kestvus" asemel
peaks olema "ehituse kestus".
Jäme viga seinte kandekonstruktsioonis ja ebaõnnestunud
põrandate lahendus ei võimalda anda positiivset hinnan-
gut läbivaadatud tööprojekti konstruktiivsele osale, mis
vajab ümbertöötamist vastavalt eelpooltoodud märkustele.
c) Esitatud projektis ei kajastu, kuidas
konstruktor mõtles lahendada nende prak-
tiliselt pretsedenditute "kottide" konstruk-
tiivse kindlustatuse, rääkimata lume likvi-
deerimisest ja sadevete äravoolust.
Kokkuvõtteks: Esitatud mahus jätab
projekt soovida konstruktiivse ebaülevaat-
likkusega, jätab soovida tehniline külg.
Tööjooniste staadiumis vajab projekt
korrektuuri vastavalt märkustele. Üld-
põhimõttelt võib projekti soovitada
Ins. S.Metsma
III. objekti tehnilis-ökonoomilised näitajad:
a) kasulik pind
465 m2
e) kohtade arv 50
b) elamispind
f) maksumus 138 tuh. rbl.
c) kubatuur
1526 m3
g) 1 koha maksumus 2760 rbl.
d) võimsus
h) 1 m2 kasuliku pinna maksumus 144 rbl.
i) 1 m2 elamispinna maksumus rbl.
IV. Komisjoni märkused: Projekt läbi vaadatud 16.04.1984 a.
pkt. 4. alljärgnevate märkustega
näha ette kuumavee boiler. 3. Toidunõude pesemiseks
kooskõlastada projekt Vabariikliku SEJ -ga (Tallinn,
Projekt uuesti läbi vaadatud 16.07.84 a.
V. Komisjoni otsus: ning kooskõlastatud.
1. / allkiri /
2. / allkiri /
3. / allkiri /
4. / allkiri /
5. / allkiri /
6. / allkiri /
7. / allkiri /
8. / allkiri /
9. / allkiri /
10. / allkiri /
11. / allkiri /
Juurde kutsutud
Ärakiri õige
Märkus: Protokoll on kehtiv koos lisa nr. 1-ga, mis täidetakse tellija või proj. organisatsiooni poolt.
Rapla Trk. 82. 3231-1000
9.2. pp. 4 ja 5. kalkulatsioonide asemel tuleks neis
olevad tööd kirjutada eelarvesse.
9.3. Kogumiskaevu mullatööd tuleks teha eks-
kavaatori ja buldoseriga
9.4. Puit luugi valmistamise kalkulatsioon tu-
leb koostada 1984. a. normides ja hinnetes
10. Puurkaevu eelarved.
10.1. "Koondeelarve" asemel tuleb kasuta-
da "Eelarveline koondarvestus ehituse mak-
sumuse kohta".
10.2. Eelarveline koondarvestus nr. 2.
tamponeerimise tööde kohta on
maksumused kirjutatud, rublades kuigi
vormile on trükitud tuh. rubla.
Kokkuvõte
Enne kinnitamist tuleb eelarve-
list dokumentatsiooni korrigeerida.
22. Märtsil 1985.a.
H. Välba, ekspert
5. Joonis GP-4. "Insenervõrkude koondplaan"
Andmata vana ja uue veetrassi ühenduskaev.
6. Joonis GP-4. Seletuskirjas märgitakse,
et olemasolev veetrass projekteeritakse ringi.
Joonisel jääb vana veetrass projekteeritava
hoone alla.
7. Joonis AE-1. "Esimese korruse plaan".
a) Teljel "O" on konstruktiivselt põhjenda-
matud postid. Need tuleb asendada
sillustala või monoliitse talaga. Sama
kordub teljel "K".
6) "Ovaalsaal" on vaja sulgeda ühelt
õigemini kahelt poolt läbipaistva konst-
ruktsiooniga. Projektis esitatud kujul
on tegemist aerodünaamilise toru põhi-
mõttel töötava hooneosaga, mis kutsub
eksperdis esile hämmingut insenerliku
läbimõeldamatuse suhtes.
8. Joonis AE-2. "Teise korruse plaan".
a) Kehtib märkus postide likvideerimise kohta
teljel „O", samuti teljel "K".
b) Likvideerida tuleb sisehoovid II korruse
tasapinnas telgede "J-G" ja "5-6" ristumisel,
samuti telgede "E-B" ja "5-6" ristumisel.
Ilmneb soovidajättev ja läbimõeldamatu
koostöö arhitekti ja konstruktori vahel.
2. Valitud ±0.00 tõttu jääb head
kandvat pinnast (moreen) taldmiku ja
tolmliiva vahele ainult 1,0 +1,2 M
3. Eelnevast tulenevalt on mullatööde
maht küllaltki mahukas. +-0.00. mõningase
tõstmisega paraneks rajamistingimused
ja saaks mõne vähendada mullatööde
mahtu.
4. Pöördlava rajamist täitele saaks
aluse alla.
5. 0-korruse plaanil ei kajastu kande-
postide kandvad osad teljel 3-3 ja 6-6.
6. Põhimõtteliselt saaks saalis ka kandjateks
ettenäha samuti 18,0 M teraskandjad.
7. Pidades silmas saali ja lavatorni
vundeerimist küllaltki lähedale tolmliivale
ja suuremaid koormusi võrreldes ülejäänud
hoone osadega karkassskeemis ning ehitus-
järjekorda tuleks tööjooniste koostamisel erilist
tähelepanu pöörata liitekohtadele (erinevad
vajumid)
Kokkuvõte:
Esitatud märkused on arvestatavad
tööjooniste koostamisel. Projekti võib
soovitada kinnitamiseks.
28. juuni 1986. a.
PI. "EKE Projekt
telef. 684-012
Arvamus
RPI "Eesti Maaehitusprojekti" poolt projekteeritud
Põlva rajooni kultuurimaja projekti (töö nr 501
0601) eelarvelise dokumentatsiooni kohta
Esitatud koondeelarveline maksumus summas
2239.05 t.rbl. s. h. ehitus montaažtööd 1526.58
t. rbl.
Eksperdil on esitatu kohta alljärgnevad mär-
kused:
1) konkreetset põhjendust vajab 13,9 tuh m3 pinnase +
äravedu ja 10,0 tuh. m3 juurdevedu, esitada tehni-
ka nõukogu seisukoht;
2) LÜ maksumus on 39 tuh. rbl võrra ületatud;
mist - esitada täitevkomitee õiend;
3) kaheldav on lisakulude 21.4% kasutamine
Põlva on linn;
(118,4)
4) seletuskirjale on lisatud hindamise aktid
summas 21,70 t. rbl - eelarves 24,11 t. rbl;
täpsust
5) EA -4 - mullatööde mahud põhjendamata - joonis-
telt ja seletus kirjast ei leidnud;
6) EA - 7 - analoogprojektis on valitud Paide
rajooni kultuurimaja; kirjelduse järgi on muude-
tud välisviimistlus, seinad, rõdu, ülessõit
positsioonid puuduvad eelarvelise arvutuse
koosseisus, pean üldehitus tööde maksumust
- 25 rbl/m3 - esindusliku hoone kohta äärmi-
selt madalaks;
kogumiku järgi, ei tohi muuta; võtaksin kohta-
de arvuks 504+200;
8) välisvõrkude pikkused seletuskirjas ja eelarves
ei ühtu -
seletuskiri
eelarve
10 kV
m/p
680+500
välisvalgustus
9) garaaži kohta puuduvad seletuskirjas ja joonis-
tel peagu igasugused andmed; üldehitustööde
analoogias on valitud katlamaja kubatuuri mak-
sumusega 43,13 rbl/m3 (kaks korda kõrgem kui kultuu
rimajal!);
Täpsusta
10) EA-13. - suured erinevused eelarve ja GP-2 vahel
GP-2 eelarve
liivalus
1100.7 m3 1328,2 m3
asfaltkate
5+6 cm 6 cm
killustikalus 20 cm 15 cm
äärekivid
kõnniteede liivalus 20cm tihendamine
killustikugakillustikuga
betoonalus
M-100
M-200
planeerimist
I korruse plaanil võiks olla rohkem
ära näidatud hoonet ümbritsevat (juurdesõidud
haljastus, käiguteed jne) planeerimist
Fassaadidel võiks olla ära näidatud välis-
valgustid, detailid.
2. toalisel korteril puudub panipaik, elutuba
on kehva proportsiooniga. plaanis.
Sõidukite parklad on normide kohased
Projektis peaks olema vaadetel ära näi
datud ka garaaž-trafo alajaam, eest vaates
trepid terrassid, mis oluliselt mõjutavad
fassaade.
Kas ei mõju antud hoonemaht küllalt
väikesemahuliste hoonete juures liialt gigandina?
Ekspert: arh. R. Tomingas
Lisa nr. 1
Projektorganisatsioon: RPI "Eesti Maaehitusprojekt"
2. Läbivaadatav projekt ja projekteeritud objekti aadress: Tallinna Mehhani-
seerimise Valitsuse Konovere puhkebaasi juurdeehitus
3. Tellija: ENSV Ehitusmin. Vabariikliku Spetsialiseeritud
Ehitustööde Mehhaniseerimise Trust
4. Ehitaja:
Tallinna Mehhaniseerimise Valitsus
Projekti koosseis:
Kaustad I - VIII
6. Projekti põhilised tehno-ökonoomilised näitaja:d
a) projekteeritud hoone võimsus: kasulik pind ( 465 m2), elamispind - m2,
ühiskondlikus hoones kohtade arv 50, toodangu hulk: vahetuses -
aastas,
ehituslik kubatuur 1526 m3
b) Hoonestamise planeerimisnäitajad:
hoonestuse tihedus bruto ja neto,
hoonestusprotsent %
c) projekteeritud objekti üldmaksumus 138 000 rbl.
s. h. ehitus-montaažtööd 117 000 rbl.
krundisisesed tööd 130 000 rbl.
krundivälised tööd 8000 rbl.
d) erimaksumused võimsusühiku kohta:
1) elamutes
kasuliku pinna m2 maksumus rbl.
2) ühiskondlikes hoonetes
kasuliku pinna m3 maksumus 144 rbl.
1 m3 maksumus rbl.
1 koha maksumus 2760 rbl.
SANITAARTEHNILISE osa kohta
juurdeehituse korrektuuri tööprojekti kaust I - välisvõrgud.
2. Sama, kaust II - veevarustuse joonised.
Vaadeldava tööprojekti koostas RPI "Eesti Maaehitusprojekti"
Pärnu osakond 1984.a. Projekti peains. sm. I. Tiits.
Ekspert on seisukohal, et Konovere puhkebaasi juurdeehitusele
vajalikud sanitaartehnilised välisvõrgud on lahendatud ratsio-
naalselt ja vastavuses tehnilistele tingimustele
Eksperdile läbivaatamiseks esitatud tehnilise dokumentatsiooni
hulgas puudusid magamiskorpuse sisemise vesivarustuse ja
kanalisatsiooni joonised; jooniste nimekirja põhjal võib teha
järelduse, et neid pole üldse koostatud.
Seega ei saa ekspertiisiks esitatud tööprojekti lugeda
komplektseks.
Kanalisatsioonivete kogumiskaev on jäänud praktiliselt sidumata.
Seletuskirjas on märkimata, kuhu veetakse kogumiskaevu suunatud
roiskveed.
Läbivaadatud tööprojekti võib sanitaartehnilises osas lugeda
vastuvõetavaks alles pärast puuduvate jooniste esitamist eksper-
dile ja nende täiendavat läbivaatamist.
Eksperdi seisukoht
Tallinna Mehhaniseerimise Valit-
suse 50-ne kohaga puhkebaasi juur-
de ehituse tööprojekti eelarvelise
dokumentatsiooni kohta.
Tööprojekt on koostatud RPI „Eesti
Maaehitusprojekti" poolt. Projekti peainsener
Sm I. Tiits.
Eelarvelise koondarvestuse järgi on
ehituse eelarveline maksumus 137,99 tuh. rubl.
Esitatud eelarvelise dokumentatsiooni
kohta on järgmised märkused:
1. Eelarveline koondarvestus
1.1. Eelarvelise koondarvestuse alguses
ja etiketil tuleb nimetus "Koondeelarve"
1.2. Eelarvelise koondarvestuse lõppu tu-
leb märkida tellija esindaja nimi ja amet
samuti märkida kuupäev.
1.3. Eelarvelisse koondarvestusse on võetud
puurkaevu maksumus koos limiteeritud ku-
ludega. Eelarves on 3,73 tuh. rubla, peaks ole-
ma 2,84 tuh. rubla.
Eelarvelisse koondarvestusse on võetud
puurkaevu maksumusele veel teist kordselt
limiteeritud kulud ja varu.
1.4. Töö liikuva iseloomu tõttu tuleb nõuta-
da ehitusorganisatsiooni õiend eelmise aasta
kulude kohta. Õiendi ärakiri lisada.
Haabneeme sidekeskuse eelarve
muudatused.
EA nr. 2-1/1
Mullatöödelt välja jäetud veetõrje,
kuna põhjavesi on sügavamal.
Juurde lisatud põrandaaluse täite-
pinnase kohaletoomine
Kokku mullatööde maksumus
suurenes rbl. 3714. - võrra
Viimistlustöödes oli puudu fasaa-
dide krohvimine värvi alla. Suurene-
mine rbl. 2076 - võrra.
Kokku eelarve suurenes rbl. 5790. -
EA nr. 7-2
Välja jäetud tahutud graniit-
astmed. Selle arvel suurendatud
betoon treppide mahtu ja võetud
juurde astmete katmine mosaiik-
plaatidega.
Eelarve vähenes rbl. 12 894. -
18. AE -10 ja AE-11. Asbotsementtorude mõõdud ei ole
antud päris korrektselt, Ø 400 tähendab ilmselt
siselati mõõtu.
19. AE-10. Telgedel B-B, G-G, D-D ja I-I ettenähtud
täiesti ebapiisav hoone katusest, laest, seintest ja põran-
datest tulenevate arvutuslike koormuste vastuvõtmiseks
( vt. juurdelisatud arvutused)
Tegemist on väga tõsise veaga, mille tekkimise
põhjused vajavad selgitamist ja vajalike järelduste tege-
mist. Avariioht on täiesti ilmne
20. Eelmise märkuse taustal jääb arusaamatuks kahe
sillusprussi vajadus vahekoormatud terrasside esiküljel
telgedel A-A ja J-J. (AE-10).
21. Eksperdi arvates ei ole ei tehniliselt, majanduslikult ega
ka arhitektuurselt millegagi põhjendatud sokliosa kinni-
ladumine. Asbotsementtorud võiks viia otse silluste
kõrgusmärgini ja jätta hoonealune lahti.
22. Terrassi laudis tuleks paigaldada piludega. (AE-11).
23. Täiesti arusaamatuks jääb vajadus vaheseinte (!) ülesriputa-
miseks kahtlaste rangide abil. (AE -11).
24. Puudub katusekandja arvutusskeem.
25. Geoloogilised uurimistööd ei ole tehtud projekteeritud
hoone asukohas, vaid mõnevõrra kõrval sellest.
26. Ehitustööde organiserimise osas on märgitud, et pinnase vesi
eemaldatakse pumpamise teel. Kas ei oleks siiski otstarbe-
kam seda teha ajutiste kraavide abil, kasutades ära
Normaalseks tuleks lugeda lahendust muldlae liistude
kasutamisega.
Musta laudise peal tuleks ette näha kiht ehituspappi!
9. AE -13, Põrandatalade asetus on väga keerukad, lahen-
dus põhjendamatult metallimahukas ja tehniliselt eba-
korrektne. Ei saa lugeda õigeks ematalade toetamist
metall rangidele. Ematalade toetumispunkti metall rangidele
esinevad suured muljumispinged.
Eksperdi arvates oleks tulnud kasutada kõige lihtsamat
lahendust, kus kõik hoone põrandatalad paiknevad
ühel ja samal kõrgusel, ühes ja samas suunas ja
ematalad puuduvad.
10. AE -14. Märkuste p. 1 on hoone üldist lahendust silmas
pidades mõttetu.
11. Kuivkäimla kasti katteplaat oma 2,0 m-se avaga on
konstruktsioon, mille kohta tuleb anda erijoonis.
12. Terrassi toetamiseks võiks kasutada hoopi väiksemaid
asbotsementtorusid (näiteks Ø 150 mm).
13. AE-9. Eksperdi arvates tuleks suvilates eelistada lakitud
puitpõrandaid värvitud põrandatele.
14. AE-9. Välisviimistluseks võiks praeguste võimaluste järgi
soovitada imhutus-peitsimisvahendit "Pinotex"
15. AE-9. Arusaamatuks jääb mõiste "heledatooniline antratseen-
õli" "
16. AE-9. Tulemüüri viimistluse kirjelduses esinevad vastu-
rääkivused.
17. AE-10. Kehtivate riiklike standardite järgi tuleb vunda-
mentide joonisel märkida, millisele pinnasekihile vunda-
mendid on projekteeritud ja milline on põhjavee seis.
24 3
4. Lokaaleelarve No 3/3. Kanalisatsioon.
4. 1. Kanalisatsiooni torustik mõõdetakse esi-
mesest kaevust. Seega osa torustikku on kae-
vikus. Lisada mullatööd.
5. Lokaaleelarve No 4/2. Vesi ja kanal
5. 1. Lokaaleelarvetele on pandud numbriks
3/1 ja 3/2.
5.2. p. 3. Osa torustikku tuleb hinnata
kaevikus olevana
6. Lokaaleelarve No 7. Teed ja platsid
6.1.pp 2 ja 3. Teeküna tegemist käsitsi ei
saa vastuvõetavaks pidada
7. Lokaaleelarve No 10/1. Pumbamaja
7.1. p 2/2. Vundamendiplokkide paigaldamist
tuleks hinnata üksushinde 7-2 järgi
7.3. pp. 3/1, 3/2 ja 3/3 siin tuleb kasutada 8-da
kogumiku hindeid.
7.4. p. 3/5 siin tuleks kasutada üksushinnet
7-445
7.5. p. 4/17. Neljakihilise ruberoid katte ehita-
miseks on 12-kogumikus hinne olemas.
7.6. p. 4/20. metallkonstruktioonidele on hin-
ded olemas.
8. Lokaaleelarve No 10/2. santehnilised tööd
8.1. p. 1. Hüdrofori paigaldamist hinnake
17-da kogumiku hinnetega ja lisage maksumus.
9. Lokaaleelarve No 11. Väliskanalisatsioon
9.1. p. 3. Tuleks märkida, et on kasutatud kof. 2,0
samuti välisvesivarustuse eelarves.
Kolhoos "Kalme Hiis juhatuse koos-
olek peetud 18.aprillil 1949. a. algusega
kell 20.00 kolhoosi kantseleiruumis. Koos
olid: esimees Moose, Jaan ja juhatuse
liikmed Moose, Rudolf Saar, August
Rubin, Jaan ja Tomson, Herman
1. Ametite jagamine juhatuse vahel
2. Looma lautade küsimus
3. Üldkoosoleku kokkukutsumine ja päeva-
korra koostamine
4. Jooksvaid küsimusi:
Moose, Jaan valiti kolhoosi esimeheks
üldkoosoleku otsusega. Aseesimehe koht
otsustati and Tomson, Herman'ile
kirjatoimetajaks valiti Rubin, Jaan kassa-
pidajaks Saar, August ja Moose, Rudolf
Protokoll nr. 2.
Kolhoos "Kalme Hiis erakorraline üld-
koosolek, peetud 24. aprillil 1949.a. algusega
kell 12 päeval, kolhoosi kantseli ruumis, koos
oli 14 liiget.
1. Koosoleku rakendus.
2. Uute liikmete vastu võtmine
3. Töö jaotus.
4. Tööpäeva pikkuse küsimus:
5. Karjamaa küsimus.
6. 1948. a. talivilja seemne tagastamise küsimus.
7. Töönormide arvestuse küsimus.
8. Allkirja proovide ja laenu tegemise küsimus.
9. Raamatupidaja võtmise küsimus.
Koosoleku juhatajaks waliti Tomson, H. ja proto-
kollijaks Hendrikson, Ilmar
Kolhoosi esimees andis selgitava ülevaate
üldkoosoleku protokoll nr. 6. p. 2 ja p. 6.
otsuse tõuloomade ja kanade ostu
suhtes, põhjusel et puuduvad vasta-
vad hooned loomade ja kanade
majutamiseks. Samuti on 1949. a. loo-
makasvatuse plaan käesolevalt 19.
loomaga ületatud ja seega ei suuda
varuda kolhoos vastavat tööde baasi
loomade toitmiseks.
Üldkoosolek otsustas astud kolhoos
"Langemaga" sotsialistliku võistlusse
järgmistes kolhoosi töödes ja nende
tähtaegseteks lõpetamiseks:
1. Täita teravilja norm 15. aug. s.a.
terawiljast tasuda 80% toitteraviljas
2. Lihanorm tasuda 30. aug. s.a.
3. Heinanorm tasuda 15. aug. s.a.
4. Taluvilja külv lõpetada 25. aug. s.a.
5. Viljakoristamine lõpetada 20. sept. s.a.
6. Viljapeks lõpetada 25. sept. s.a.
7. Sügiskünd lõpetada 1.okt. s.a.
Protokollist teha väljavõte ja
saata üleskutse kolhoos "Langermaale"
Üleskutsele allakirjutajaks
valiti kolhoosi esimees Moose, Jaan
brigadiir Seppanen, Albert ja eesrind-
likud kolhoosnikud Kandimaa, Jaan
Jürimäe, Jaan.
Üldkoosolek otsustas anda igale kol-
hoosi liikmele 0,2 päeva üle lüli tööl
käimise eest normitööl
Üldkoosolek otsustas täita Jürisson,
Linda avalduse liikmest lahkumiseks
14. augustist 1949. a. omal soovil.
Üldkoosolek valis kolmanda lüli
lülivanema Õepa, Elmari asemele
lülivanemaks Otosson, Jüri. põhjusel
et Õepa, Elmar asub elma esimesses lülisse.
Õepa, Selma avaldus hakata kolhoosi
liikmeks võeti vastu ühel häälel.
M. Audmeeste avaldus kolhoosi
liikmeks astumiseks jäeti rahulda-
mata, põhjusel et hakkaks ka sama
perekonna töövõimeline inimene Kõrb,
Marta kolhoosi liikmeks, koos Kõrb, Marta
kolhoosi astumisega rahuldab ka üld-
koosolek M. Andmeeste avalduse
Üldkoosolek ärakuulanud kolhoosi-
liikme Hendrikson, Ilmari avalduse
nr. 110. 5 aug. 1949. a ja tema enda sõ-
navõtu töölt ja kolhoosiliikmest lah-
kumiseks, põhjused tervislik seisukord
ja elukoha muutus, otsustas juhatuse
koosoleku otsuse 12. aug. s.a. kinnitada.
ühel häälel /20 häält poolt/.
vabastada Hendrikson, Ilmar
omal soovil töölt ja kolhoosiliikmest
20. aug. 1949. a.
Üldkoosolek jättis Õepa, Elmari
ja Tiivits, Priidu avaldused Hendrikson,
Ilmari hoonete saamise suhtes rahul-
damata, sest avalduses märgitud
elumaja ei kuulu kolhoosile.
Üldkoosolek otsustas Tiivits, Priidu
avalduses märgitud soovi, hakata
Kaelase kooperatiivi öövahiks rahulda-
matta 12 häälega avalduse vastu 2
poolt ja 6 erapooletuga
Üldkoosolek otsustas juhatuse
otsuse 12. aug. s.a. p. 2. etteloetud
kujul vastu ja täitmiseks võtta
Üldkoosolek otsustas juhatuse otsuse
12. aug. s.a. p.4. hobuste välja prakeerimise
suhtes heaks kiita ja kinnitada ühel häälel.
Üldkoosolek otsustas tühistada
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek peetud
23. VI 50. kolhoosi kantselei ruumis. Kell 19.00 õhtul
Koos olid: juhatuse esimees Moosse, Jaan liikmed Saar, August
Moosse, Rudolf, Rubin, Jaan
1. Tööplaani koostamine 26. VI kuni 1. VII 50.
2. Kolhoosi lammaste talitaja ja kolhoosnikke
lammaste paigutamise küsimus.
3. Postivedaja hobuse talitamise küsimus.
4. Isikliku otstarbeks hobuse ja vankri kasutamise küsimus
5. Jooksvad küsimused.
Juhatuse poolt väljatöötatud tööplaan 26 VI kuni 1 VII s.a.
tööjuhtimine ja kontroll jääb brigadiir Seppanen, Abert'ile.
Juhatuse otsusel jääb lammaste hooldamine
öövaht Jürgenson Ludvigule ja kolhoosnike
lambad kolhoosi lammastega jäävad ühte.
Juhatus otsustas postivedaja Kõrb, Mihklile
jätta hobune koju, saab hobuse talitamise eest
vastava tasu 3 päeva kuus ja hobuse karjatamise
koht endine Põlde talu karjamaa.
Juhatus otsustas määrata isiklikkuks otstarbeks
hobuse ja vankri kasutamise eest järgmise tasu
kuni 10 km. 2,5 rbl. 10-20 km. 5 rbl. 20-30 km.
7,5 rbl. 30-40 km. 10 rbl. tasuta jääb veskile
käimine puude vedu ja haigete kolhoosnike
transporteerimine.
juhatusele ettekantud, et Rubin, Jaani
ja Rubin Jakobi lehmad käivad kolhoosi
lehmadega koos karjamaal, leidis juhatus,
et pole praegu mujale lehmi panna tuleb
lehmade omanikel kokku leppida karjatajatega
vastava vaevatasu suhtes.
Protokoll No 16.
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek
peetud 30 juunil kell 21.00 kolhoosi kantsalei
ruumis: koos olid: esimees: Moose Jaan liikmed:
Tomson Hermann Rubin Jaan Moose Rudolf
1. Nisu turustamise küsimus.
2. Normipäeva küsimus
3. Tallimehe küsimus.
1. Juhatus otsustas linavarte vastu saadud
nisu 400 kg. jahvatada püüliks ja turustada
vabaturul. 2. Juhatus otsustas siloaugu
tegemiseks võtta normialus 3 kantmeetrit
millest saab 1,5 normipäeva.
3. Juhatus otsustas II lülis määrata
Tallimehe muudele töödele ja kes
töötavad hobustega toovad ja viivad
ise hobused karjamaale.
15 aug. 1950 algusega kell 21.00 koos olid: esimees
Moose Jaan juhatuse liikmed Moose Rudolf, Rubin
Jaan Tomson Hermann, Saar August.
1. Riikliku müüginormide tasumise küsimus.
2. Arvepidaja vabastamise küsimus ja töö tasu küsimus.
3. Audmeeste Maria lehma ühistamise komisjoni määramine
4. Keskuse tallimehe määramine.
5. Teravilja avansi andmine 1950 a. 1 augusti normipäevades
6. Rubin Jakobi kortli määramise küsimus.
7. Tööpäeva normide muutmine
8. Aidamehe küsimus.
I) Juhatus otsustas vabastada riiklikud teravilja
normid tasuda 19 augustiks see on sööda ja toit-
teravilja osas.
II) juhatus otsustas vabastada arvepidaja
Gustav Sildi 15 aug. ja määrata harilikule tööle
ja tasu suhtes 50% vähem arvepidaja tasust kuna kõik
on korrast ära. Üldkoosolekule kinnitamiseks
Protokoll N 9.
Pärnumaa, Halinga valla kolhoos "Kalme Hiis"
Koosolek toimus 12 septembril 1949a algusega
kell 21.30 kolhoosi keskuses.
Koosolekule olid ilmunud 35st kolhoosi
liikmest 23 liiget.
Uldkoosoleku avas sm. J. Moose, ning
tegi ettepaneku valida koosoleku juhataja
ja protokollija.
Sm. J. Rubini ettepanekul valitakse koosoleku
juhatajaks ühel häälel sm. Õepa, Elmar, ja
protokollijaks Seppenen, Albert.
Koosoleku juhataja sm. Õepa aval-
das järgmise koosoleku päevakorra.
1. Töönormide arutamine ja kinnitamine.
2. Juhatuse otsuste kinnitamine (juhatuse
protokoll N 5 punk 1; pr. N 7. punkt 1 ja pr. 9 p. 1.)
3. Revisjonikomisjoni esimehe aruanne
4. Arveametniku küsimus.
5. Sissetulnud avaldused.
6. Jooksvaid küsimusi.
Päevakorras muudatusi ja täiendusi ei tehta,
mispärast üldkoosolek ühel hääle kinnitab
päevakorra.
Brigadiir luges ette juhatuse poolt välja-
töötatud töönormid, mis üldkoosolek võttis
ühel häälel vastu.
Kolhoosi juhatuse liige sm. J. Rubin
luges ette juhatuse protokolliraamatust pro-
tokoll N 5 punkt 1; protokoll N 7 punkt 1
ja protokoll N 9 punkt 1, mis üldkoosolek
kinnitas ühel häälel.
Revisjonikomisjoni esimehe sm Veske
aruanne revisjonikomisjoni töö kohta.
Sõnavõtuga esinenud sm.
märkis revisjo-
nikomisjoni tähtsust kolhoosis.
kolhoosi astujate uute liikmete varanduslise
seisu üle. Üldkoosolek läb arutades uute
liikmete vastuvotmise küsimuse, otsustas vastu
võtta järgmised sooviavaldajad:
1. Saar, Triinu; 2 Milla, Aidla 3 Ottoson,
Maria 4 Kruusman, Minna, 5 Tomson, Elli
6. Tomson, Evi 7 Jürimäe, Maria 8 Õepa, Anna
9. Raudsepp, Liisi 10 Ottoson, Jüri 11 Jürison,
Ekateriina 12 Toomesoo Andres, 13 Blande,
a) Põllutöö brigadiiri kandidaatideks esi-
tati järgmised isikud.
Rulin, Leida Tiivits, Priidu Õepa, Elmar
ja Tomson, Herman. Neist said hääli kin-b
nisel hääletusel järgmiselt: Rubin, Leida
16 häält, Tomson, Herman 5 häält, Õepa,
Elmar 2 häält ja Tiivits, Priidu 1 hääl.
Hääletuse andmetel saab brigadiiriks Rubin
Leida
b) Karjabrigadiiri kandidaatideks seati üles
Tomson, Elli keda ühel häälel kohale valiti
c) Karjatalitaja kandidaatideks seati üles Aidla,
Milla ja Kruusman, Minna keda üldkoosolek
ühel häälel karjatalitaja kohale valis.
d) Laohoidja kandidaadiks seati üles Rubin, Jakob
seda üldkoosolek ühel häälel vastavale kohale
valis.
e) Öövahi koha kandidaadiks seati üles
Ludvig Jürgenson, keda üldkoosoleku poolt
võeti vastu ühel häälel
g) Üldkoosolek otsusta moodustada töölistest
ühe brigaadi, kohu lüli, ühe 8 liikmelise,
teise kaheksa liikmelise ja kolmanda nelja liik-
melise lüli
I lüli koosseis:
1. Õepa, Anna
2. Raudsepp, Liisi
3. Ottosson, Jüri
4. Jürisoo, Ek.
juhatuse otsuse alusel tööpäevad.
Töönormide arvestuse küsimus jäeti
juhatuse välja töötada vastavate määrus-
te alusel.
Üldkoosolek otsustas, valida kolhoosi
revisjoni-komisjoni liikme Hendrikson Ilmari
asemele uue liikme, kuna nimetatud
isik jääb kolhoosi raamatupidajaks üld-
koosoleku otsusega. Uueks revisjoni-komis-
joni liikme kandidaadiks seati üles
Õepa, Elmar, kes ühel häälel vastu võeti.
Üldkoosolek otsustas ühel häälel vastu
võtta otsuse, teha kolhoosile 10000 (kümme
tuhat rubla) krediiti. Põllumajandus
Pangas avada arvee juhatusel. Esimese
ja Riigipangas avada arve
allkirja õigus anda kolhoosi esimehele,
Moose, Jaan Jaani p. ja teise allkirja
õigus Hendrikson, Imar Jakobi pg.
Koosolek lõppes kell 17.30
Parandus õige punkt. 9.
Koosoleku juhataja HTomson
Protokollija: IHendrikson
Kollis "Kalmu Hiis" erakorraline
üldkoosolek peetud 2. mail 1949. a. algusega
kell 2.00 päeval, koos oli 18. liiget.
3. Seemvilja küsimus
4. Tööjõu jaotus
6. Jooksvaid küsimusi:
Koosoleku juhatajaks valiti sm. Veske, Ed.
eesrindlikud kolhoosnikud Kandimaa,
Jaan. Jürimäe, Jaan.
Juhatus otsustas kolhoosiliikme Hend-
rikson, Ilmari avalduse nr. 110. 5. aug. 1949 a.
täita järgmiselt: lubada lahkuda Hend-
rikson, Ilmar arvepidaja kohalt 20. aug.
1949.a. ja vabastada teda kolhoosi liik-
mest omal soovil 20. aug. 1949. a.
Otsus panna üldkoosolekule läbi-
arutamiseks ja kinnitamiseks.
Arvepidaja kohustetäitja jääb
brigadiir Seppanen, Albert.
Avaldused Hendrikson, Ilmari
elumaja elama asumiseks Õepa, Elmari
ja Tiivits, Priidu poolt otsustati jätta üld-
koolekule seisukoha võtmiseks.
Juhatus otsustas välja prakeerida järg-
mised vanad hobused 1. inv. nr. 24.
mära must 28. a. vana.
2). inv. 10. mära raudjas. 26. a. vana
3). inv. 8. mära raudjas 24. a. vana.
4. inv.
Otsus esitada ülekoosolekule kinnitamiseks.
Juhatus otsustas üldkoosoleku kokku kutsu-
da 14. aug. 1949. a. kell 10.00 järgmise
päevakorraga.
2. Ringkiri nr. 96. 3. aug. läbiarutamine.
3. Uute liikmete vastuvõtmine
4. Sissetulnud avalduste ja juhatuse otsuste
läbiarutamine ja kinnitamine.
ostu,
5. Tõuloomade ja noorkanade üldkoosoleku
otsuse teistkordne läbiarutamine.
6. Sotsialistliku võistluse üleskutse läbiaruta-
7. Jooksvaid küsimusi.
Revisjonikomisjon peab kontrollima kolhoosi
rahalised arved; on olemas loomafarm, kuid
loomad on aktiga üleandmata karjabrigadii-
rile; Kolhoosi põldudel käivad kolhoosni-
kute loomad, kuid kolhoosi loomad on
metsakarjamaal ja revisjonikomisjon ei ole
astunud sammu nende puuduste kõrval-
Sonavõtuga esinenud sm. Jõgiste
märkis, et kolhoos "Kalme Hiis" praegusel
ajal on vallas üks viimastest. Revisjoni-
komisjon esimehega eesotsas ei ole täitnud
oma ülesandeid. Sm Veske ei ole ültse
tegelenud kolhoosi tööga, vaid elab Pärnus.
Enne kolhoosi astumist sm. Veske vahetas
lüpsilehma, et seda mitte anda kolhoosi.
Arveametnik sm. Hendrikson ei ole olnud
oma ülesannete kõrgusel; kolhoosi üldkoosolek
on vabastanud tema kolhoosi liikmest,
ehkki temal on asjad üleandmata.
Kolhoos läheb tagurpidi, on esinenud
kolhoosi põhikirja rikkumisi, kolhoosi liikmetel
J. Kandimaa ja M. Kõrb omavad 2
lüpsilehma, mis on kolhoosi põhikirjas luba-
mata. Brigadiir arvestab normipäevi mitte
normitöö alusel, vaid paljud tööd on arvestatud
tunnitöö alusel; 2 lüli lülivanemal on augusti-
kuus lülivanema tasu 12 normipäeva; kolhoosis
puuduvad laod; toomisplaan on koostamata;
kuid revisjonikomisjon ei näe neid puudusi.
Üldkoosolek võttis vastu sm. Saare ettepa-
neku võtta maha sm. Veske revisjonikomisjoni
esimehe kohalt.
Revisjonikomisjoni uue liikme kandidaaditeks
nimetati sm. Kandimaa Jaan, sm. Rubin
Leida ja sm. Ottosson Jüri.
Revisjonikomisjoni liikmeks üldkoosolek valis
12 häälel sm Randimaa, Jaani
Sm. Rubin sai 4 häält ja sm Otosson
1 hääle.
Jooksvate küsimuste all sõna ei võetud.
Koosolek lõppes kell 12.00 öösel.
Koosoleku juhataja: JMoose
aseesimees: HTomson.
kassapidaja: Saar
juhatuse liige: J. Rubin RMoose
Päevakorra punt 2. allakirjutaja
kolhoosnikud:
Kolhoos "Kalme Hiis" juhatuse koosolek peetud 5 sept. 1949. a.
algusega kell 21.00 kolhoosi kantselei ruumis, koos olid: esimees Moose, Jaan
aseesimees Tomson, Hermann juhatuse liige Saar, August, Rubin Jaan.
1. Toitlustamise küsimus sehfi poolt saadetud tööliste üle.
Juhatus otsustas tappa ühe pull vasika
sehfi poolt saadetud tööliste töitlustamiseks, mis
läheb üldkoosolekule kinnitamiseks. Koosolek lõppe kell 22.00
Esimees: JMoose
Aseesimees: HTomson
protokolli ja: J. Rubin
kassapidaja: RMoose
juhatuseliige: Saar
18. sept. 1949. a. kolhoosi kantseli ruumis
algusega kell 10.00 Koos olid esimees
Moose, Jaan, kassapidaja Saar, Aug.
aseesimees Tomson, Hermann ja juhatuse-
liige Rubin, Jaan, Moose, Rudolf
1. Tööpäevade arvestuse küsimuse arutamine.
põllatöö ja segafarmis. ja farmi juhataja küsimus.
2. Raamatupidaja ja brigadiiri pidamise
läbi arutamine.
3. Raamatupidamise üle andmine, ramatupi-
5. Toomsaar, Aug.
6. Tiivits, Priidu
7. Ottoson, Maria
8. Saar, Triinu
II lüli
1. Kruusman, Aug.
2. Rubin, Jaan
3. Jürimäe, Maria
4. Tomson, Erman
5. Moose, Anni
6. Jürimäe, Jaan
7. Tomson, Evi
8. Moose, Erma
III lüli
1. Moose, Rudolf
2. Veske, Eel.
3. Õepa, Elmar
41. Blande, Mari
I lüli vanemaks jääb koosoleku otsusega
Saar, Aug. II lüli vanemaks jääb Tomson, Herman
III lüli vanemaks valiti Moose, Rudolf.
Üldkoosoleku otsustas suvetööde perjoodil
põllutöö brigaadis töid alustada kell 6.
hommikul ja lõpetada kell 20.00 õhtul. Vas-
tavalt töö liigile ja iseloomule on õigus
tööpäeva juhatuse nõudmisel pikendada.
Karjabrigadiiril alustada tööd kell 5.
hommikul ja lõpetada töö vastavalt töö
iseloomule nii kuidas on vajadus.
Üldkoosolek otsustas piimakarja karjamaa
jätta Lehtmetsa külasse ja noorkarja vastavalt
karjamaade suurusele Aasa ehk Lehtmetsa
II küla karjamaadele. Kolhoosnike kari käib
kolhoosi karjaga koos. Samuti lammastekoppel
juhatusel välja võtta, kus ka kolhoosnike lambad
saavad karjatada.
Talivilja külvanud kolhoosnikele arvestada
Üldkoosolek otsustas saata raamatupidaja
kursustele sm. Tomson, Evi.
Üldkoosolek otsustas paluda Halinga Valla
T.K. kaasa aidata arveametniku
kohusetäitja leidmisega.
Üldkoosolek otsustas sm. Veske Eduart'i
avaldust kolhoosi liikmest vabastada, mitte
rahuldada.
Sm. Kruusman, Minna avalduse otsus-
tas üldkoosolek rahuldada siis, kui leiab
teise karjatalitaja sm. Kruusmani asemele.
Üldkoosolek otsustas anda sm. Õepa,
Elmar'ile tasuta toetus 2 l. pima
(iga päev) alates 13 sept 1949a kuni
13 novembrini 1949 a.
Protokollile K allakirjutajaks valiti ühel häälel sm. Rubin ja
sm. Jürimäe. Koosolek lõppes kell 1.30 13. sept 1949 a.
Protokollile allakirjutajad:
J Jürimäe J Rubin
Protokoll N 10.
Pärnumaa, Halinga valla, kolhoos "Kalme Hiis" kohta.
Üldkoosolek toimus 22 sept. 1949 a. algusega kell 20.00
kolhoosi keskuses.
Koosolekule olid ilmunud 34st kolhoosi liikmest
23 liiget.
Üldkoosoleku avas juhatuse esimees sm. J. Moose, ning
tegi ettepaneku valida koosoleku juhataja ja
Sm. Kandimaa ettepanekul valitakse koosoleku juhataja
sm. Rubin, Jaan ja protokollijaks Seppenen, Albert.
Koosoleku juhataja sm. Rubin avaldas järgmi-
se päevakorra
s. To 1949 a. tootmisplaani kinnitamine ja
tulude-kulude eelarve kinnitamine.
2. Arveametnike küsimus.
3. Sissetulnud avaldused.
4. Jooksvaid küsimusi.
Üldkoosolek otsustas kinnitada kolhoosi 1949 a
III) Juhatus otsustas määrata Audmeeste Maria Jüri t.
isikliku lehma järel ühistamise komisjoni järgmised
liikmed. Revisjoni komisjoni esimees. P. Tiivits juhatuse liige
Tomson Hermann kolhoosi liige Jürisson Sinaida.
IV) Juhatus otsustas vabastada tallimehe Rubin Jaani
ja määrata uus tallimees Kruusman August
16 augustist 1950. tallimeeste tasu suveperioodil
1,5 normipäeva hobusepealt ja laudaperioodil 3 normi-
päeva kuus.
V) Juhatus otsustas väljaanda avanssi kuni
1 augustini väljatöötatud normipäevadeni
0,5 kg. rukist väljaandmise aeg 20 august s.a.
VI) Juhatus otsustas määrata Rubin Jakob'ile
korter Aakmanni majja mis asub kolhoosi maapeal
VII) Juhatus otsustas muuta järgmised töönormid, talivilja
kogumine hakkitesse ühes kokku kandmisega 30 hakki saab
üks normipäev ja linaraatsimine 600 pea üks normipäev.
VIII) Juhatus otsustas vabastada Rubin Jakobi aidamehe,
kohustusest 1 septembrist ja uue aidamehe määrata
1 septembrist s.a. Saar Augusti.
Blank Page(s)
Toimikus on 19 (üheksateist) nummerdatud
lehte jrk. nr. 1-19.
1986 02 21
fondihoidja
dajalt Hendrikson, Ilmarilt uuele raamatupidajale
4. Kursusel oleva raamatupidaja tasu määra-
5. Revisjoni komisjoni ametite jaotus.
ta. Jooksvaid küsimusi.
Juhatus otsustas kuni lautapanemiseni lehmad
jätta endiselt ühte karja kolhoosi keskusesse II
lülisse, karjatalitajate koosseis jääb endiseks,
samade normipäevade arvestuse alusel
Juhatuse protokolli nr. 8. 12. aug. 1949. a.
peab täitma brigadiir Seppanen, Albert
raamatupidaja kohustusi 20. aug. 1949. a.
Raamatupidamist ei saa aga endine
raamatupidaja üle anda Seppanen,
Albertile viimase puudumise põhjusel.
Juhatus otsustab brigadiiri võtta
ja tööle, kes ühtlasi arvestab välja ka
kolhoosiliikmete normipäevad. Nimetatud
otsus panna üldkoosolekule kinnitamiseks.
Raamatupidamist ei saa üle anda Hend-
rikson, Ilmarilt uuele raamatupidajate Seppanen,
Albertile viimase puudumise tõttu.
Nimetatud punkt jääb otsustamata, seniks
kui kuulatakse järele seaduslikud alused selle
Revisjoni komisjoni revideerimisel kassa
seisu kolhoosi dokumentide järele 18. sept 1949.
a. leidis selle olvat kooskõlas arvetega, kassa
(seitsesada kolmkümmend kuus 97)
jääk 736,97. Viimane kanne 16. VIII 49. a. nr. 17.
Jääk 736,97 rublaga võtab kassapidaja
Saar, August üle kassapidamise esimees
Moose, Jaanilt, kelle pidada oli kassa
käesoleva ajani.
Koosolek lõppes kell 14.30
peetud 22. mail 1949 a. algusega kell 14.00
kolhoosi kantselei ruumis. Koos olid:
esimees Moose, Jaan ja juhatuse liikmed
Tomson, Herman, Saar, August Rubin, Jaan
1. Koolimaa küsimus
2. 1949. a. II kv. piima ja lihanormi küsimus.
3. Sovhoosi võtmise küsimus.
4. Kantselei sisustamise küsimus.
5. Loomade jõusööda ja piimakannude
ostmiseks laenu tegemise küsimus.
6. Üldkoosoleku kokku kutsumine.
Koolimaa küsimuses lepiti kokku
järgmistes punktites. Kooli avalduse
põhjal välja mõõta kooli maa otsast
kooli aiaks ja kooliõpetajate isiklikuks
maaks Aia talu rohtaed ja kui puudu
tuleb rohtaiast siis põllust juurde mõõta
Kool lubab rohu kolhoosil niita s.a.
rohtaiast, kruusatud teest kuuse hekini.
1949. a. II kv. piimanormi kohta võeti
järgmine otsus, et kolhoos tasub liikmete
isikliku II kv. piimanormist kahe kuu
piimanormi ulatuses piima kolhoosi
karjast, samuti ka loomaliha osas
tasub kolhoos II kv. liikmete isikliku
kahe kuu normi. Toodud juhatuse
otsus Üldkoosolekul läbiarutamiseks.
Sovhoosi võtmise küsimus tuleb
põhjalikule kaalumisele järgmisel üldkoos-
oleku kokku kutsumisel, kus juures
sovhoosi piirkond on Lehtmetsa küla
I ja II piirkond.
jääb ametita juhatuse liikmeks.
Hobused otsustas juhatus jätta kevad-
tööde hooajaks töötava isiku hooleks
koha peale, tema hooldamiseks ja toitmiseks
Juhatus on vastutav ja kontrollib hobuste
heaperemeliku toitmise eest.
Lehmad, mullikad ja sead otsustas
juhatus paigutada Kalnu talu lauta,
lambad Põhjala lauta.
Üldkoosoleku otsustas juhatus kokku
kutsuda 26. aprillil s.a. algusega kell 12.00
päeval järgmise päevakorraga.
1. Koosoleku rakendamine
2. Uute liikmete vastuvõtmine
3. Karjamaa küsimus.
Juhatus otsustas teha ülevaate superfosvaa-
ti vajava põllumaa suurusest ja selle
järele koostada superfosvaadi ostmise
hulga, mille esitada kinnitamiseks üld-
koosolekule vastava krediidi tegemiseks
Põllumajandus Pangas. Talupidajate isik-
liku superfosvaadi ostab kolhoos ära.
Isikliku aiamaa maamõõtja kursusele
P-Jaagupisse otsustas juhatus saata
Tiivits, Priidu
Juhatus otsustas kolhoosnike vara
ühistamise komisjoni tööle suunata al-
gusega 19. aprillil s.a.
18. IV 49.
Esimees: J. Moose
Aseesimees: H. Tomson.
Kassapid: Saar
Kirjatoimet: J. Rubin
Liige: R. Moose
Protokoll nr. 7.
Kolhoos "Kalme Hiis" erakorraline
üldkoosolek peetud 14. aug. 1949.a.
algusega kell 10.00 kolhoosi kantse-
lei ruumis, koos oli 20 liiget, seega
koosolek otsuse võimeline.
2. Ringkiri nr. 96. 3. aug. s.a. läbiarutamine.
4. Sissetulnud avaldused ja juhatuse
otsuste läbiarutamine ja kinnitamine.
5. Tõuloomaade ja noorkanade ostu,
otsuse
üldkoosoleku teistkordnr läbiarutamine
6. Sotsialistliku võistluse üleskutse lä-
bi arutamine.
Koosoleku juhatajaks valiti ühel
häälel Seppanen, Albert ja protokollijaks