Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
õigusi, kas siis § 2 ga
saab hoida Kirde-Eesti
EV koosseisus?
Vastavalt PS eelnõu §-le 9
on kodanike ja mittekodanikke
PS jõustumisel
õiguslik seisund võrdne (v.a. maa
ostmine), sest puuduvad seadused,
mis õigusi mittekodanike õigusi
eristaksid.
Rakenduseaduses võiks
sätestada:
Seadus, mis võetakse vastu
PS §-des kodanike ja mittekoda-
nike õigusliku seisundi eristamiseks
ei tohi halvendada nende isikute
õiguslikku seisundid, kes elasid
Eestis ps-e jõustamisel. viibisid
seaduslikult Eestis Seaduse jõuste-
mise ajal.
Valitsus ja ülemnõukogu
jagelevad kodakondsus-
seaduse kallal kuid
põhiseadus on ju alles
vastu võtmata. Kuidas
sellest aru saada?
hr. REIART
Tallinn, Lossi plats 1
EV Põhiseaduse Assamblee juhatusele
21. dets. 1991. RH avaldatud EV Põhiseaduse eelnõus on parla-
mendi (eriti aga tema suurima fraktsiooni) osa riigivõimu struk-
tuuris üle tähtsustatud, riigipeale antud aga liiga tagasihoidlik
roll. Lähtudes ülalöeldust ja eesti rahvuslikest huvidest teen
eelnõu parandamiseks järgmised ettepanekud:
1) § 1 sõna "vabariik" asendada sõnaga "rahvusvabariik" taotlusest
(EV PS ei saa vaikida mööda minna eesti rahvuse säilimise küsimusest);
2) § 4 sõna "sündimisega" asendada sõnaga "põlvnemisega"
("sündimine" ei määra üheselt kindlaks, kas on tegemist vereõiguse
või sünnikoha õigusega - vt. Uustal lk.144);
3) § 26 rahvusvähemusele avatud kooli õppekeele valik võiks toimuda
vabalt, ilma dikteerimata;
(4) termin "riigivanem" asendada terminiga "president" kui ajalooli-
selt põhjendatuma ja rahvusvahelises suhtlemises sobivamaga;
5) § 47 näha ette presidendi valimine otseselt rahva poolt ja
rahvaalgatuse võimalus (kuna erakonnastumine kui esindus-
demokraatia eeldus ei ole praegu ja lähitulevikus veel
piisavalt arenenud);
6) § 81 viimases lauses lisada sõnade "... Riigikogu kinnitab..."
järele sõnad "... Riigikogu koosseisu häälteenamusega..."
(mitte poolthäälteenamusega, nagu seni);
7) § 94 näha ette ka presidendile seadusandliku algatuse õigus;
8) § 95 pidada vajalikuks seaduse vastuvõtmiseks Riigikogus,
pärast selle motiveeritud tagasisaatmist Presidendi poolt
Riigikogule, Riigikogu koosseisu häälteenamust (mitte poolthäälte
enamust, nagu seni).
järg pöördel
10.01.92 Nr. 179
Põhiseaduslikule Assambleele.
Tahtsime ka selle uue põhi-
seaduse kohta arvamust aval-
dada. Nimelt leiame, et va-
bariigi eesotsas peaks olema
president ja tema peab kind-
lasti valima rahvas, mitte aga
valijamehed või keegi kogu.
Kui ei nimetata riigi esi-
mest meest mitte presiden-
diks vaid riigipeaks, siis va-
lima peab teda ikkagi rah-
vas ja valijateks peavad ole-
se peavad saama ikka ja
ainult Eesti Vabariigi kodani-
kud ja nende järglased, tei-
sed saavad kodakondsuse
ainult taodelda teatud tingi-
mustel.
03.01.92. Nr. 30.
Kas ametiühnguid ei
saa meil üldse enam
olema?
Miks muidu nendest
põhiseaduses juttu pole?
hr. Vaaderpass
põhiseadusekomisjonile
Pean ainuõigeks kehtes-
tada Eesti Vabariigis järg-
mised nimetused:
1. Parlament (mitte riigikogu)
2. President (mitte riigivanem)
Eriti oluliseks pean just
presidendi nimetuse sisseviimist,
sest peame ju lõpuks (kasvõi
ainult selleski osas) jõudma
rahvusvaheliste, paljudes rii-
kides kehtestatud terminite
kasutuselevõtuni. Küsimus
06.01.92. Nr. 33
1) President valida otse rahva poolt.
2) Ohvitserid ja kõrgemad sõjaväelased
ÜN-s ei saa vastu võtta Eesti
Vabariigi Põhiseadust
3) Inimeste üle tuleb otsustada
nende tegude järgi. (Pikem arutelu
kommunist A. Rüütli ja kommu-
nist Šepelevitši üle)
endine represseeritu
hr. ADRIK
EV Ülemnõukogu eetikakomisjon
arutas oma erakorralisel koosolekul
4. detsembril 1991.a. Tiit Made
üleantud väliskomisjoni ja riigikaitsekomisjoni
ettepanekut kolleeg Vladimir Le-
bedevi suhtes, arvata ta välja
ÜN presiidiumi koosseisust ja
võtta selleks küsimus kiire-
loomulisena päevakorda.
Komisjon leidis, et tegemist
ei ole eetilise vaid poliitilise
küsimusega. Häältevahekorraga
4 poolt, 2 vastu ja 1 erapooletu
nõustus komisjon küsimuse
arutuselevõtuga kiireloomulise
majanduspraktikale Rootsi TÜ agr. teadusk. üliõpilasena.
Rongis saksa keeles vesteldes juhusliku reisukaaslasega (vist
kaubareisija) see rootslane nimetas meie "riigivanem"a rootsi-
keelses tõlkes (vist oli see "statsäldste") ja mul oli väga kahju
et pidin talle teatama meie äsjatoimunud muudatusest, et
"riigivanem" meilgi oli ümbernimetatud "presidendiks"!
Kumb nimetus siis oleks õigem? Võibolla aitaks kuskil
konstateerida näiteks nii: "välismaalaste poolt "riigivanema" nime-
tamist "presidendiks" ei loeta veaks, kuna see rahvusvaheliselt
levinud mõiste vastab sisuliselt meie "riigivanemale". Juhul kui
need mõisted ei oleks vastavuses, siis tuleks teha tõeline rahvaküsitlus,
et kumba riigipead siis eestlased eelistavad?!
Hea oleks veel selgitada sõna "enamus" (näiteks §§ 77, 92)
tähendust. Selle kuulmisel assotsieerub mul kohe kujutlus
valdavast enamusest, siin (aga võibolla juras üldse?) võib
see vist aga tähendada ka ainukest enamhäält?
Jõudu tööle!
Austavalt Virve Ollino
(Türi KPK pensionär-õpetaja)
Säreveres,
10. jaanuaril 1992.
Järvamaa
Särevere 202850
Õpetajate 1-1
V. Ollino.
Nii lühikese ajaga on üldse
võimatu koostada normaalset
põhiseadust.
Praegune põhiseaduse projekt
tuleks nimetada AJUTISEKS.
03.01.92 Nr.
Mis peaks olema teisiti, kui on trükidud E.V.P. eelnõus.
I Peatükk - Ülsatted.
§-1. Eesti on isesisev ja sõltumatu vabariik, kus kõrgeima
riigivõimu kandja on Eestlastest koosnev rahvas.
§-4. Eesti kodanikuks saadakse sündimisega, kui mõlemad
vanemad on eestlased, või hilisema seadusliku toiminguga.
Eestist lahkunud eestlastest Eesti kodanikel ja nende järglastel
on õigus säilitada või taastada Eesti kodakondsus.
II Peatükk - Põhiõigused, vabadused ja kohustused.
§-10 Kõik eestlased on seaduse ees võrdsed, vaatmata nende
soole, usutunnistusele, varalisele seisule ja ametikohale. Välismaalastel
on samad õigused omal kodumaal.
§-19 Riiklik tsensuur on vajalik.
§-26 Rahvusvähemused peavad ise hoolitsema on õppekeelega
koolide eest
§- 29. Eranditult kõik kohalike omavalitsuste töötajad peavad
valdama eesti keelt nii suuliselt kui kirjalikult.
§-32 Riik aitab töö võimaldamisel kaasa eestlastest elanikele
§-38 Ühtki eestlasest kodanikku ei tohi jne.
Ühtki eestlasest Eesti kodaniku ei anta välja teistele jne.
§-40 Ametiisikutena võivad riigiasutustes töötada eestlastes Eesti
kodanikud (ka kohalikud omavalitsused on riigiasutused) (kõik
muu selles §-jääb ära).
§-42 - ???
III Peatükk - Rahvas
§-46 Kõrgeimat riigivõimu Eestis teostab eestlastest rahvas jne.
§-47 Eestlastest rahvas teostab jne.
§-48 Hääleõiguslik on eestlasest Eesti kodanik jne.
§-50 (ka siin tuleb lisada sõna eestlane - Eesti)
Soovitan panna põhiseaduse
rahvahääletusele koos
uue riigivolikogu
valimistega, kuna
vaevalt küll rahvas
tuleb 2 korda lühikese
aja jooksul valima.
Austatud assamblee
Lugesin läbi põhiseaduse projekti ja olen
üldiselt sellega rahul. Kuid siiski on paar
ettepanekut. Nimelt riigipea küsimuses. Miks
peab Eestil olema riigivanem, aga mitte president.
Kõikides maailma vabariikides on riigipea president.
Ka Eesti oma riigis oli president. Presidendi nimi
võib olla ka väikese võimuga riigipeal, nagu meie
põhiseaduse projektis, kuid sõna president annab
riigipeale suurema austuse ja lugupidamise, kui
sõna riigivanem. Pealegi polnud riigivanem tolles
Eesti riigis riigipea, vaid valitsuse juht.
Teiseks, miks ei usaltata rahvast, ja riigipea valitakse
riigikogu poolt. Kui on tegemist riigipeaga, siis tuleb
ta valida rahva poolt. See ei anna riigipeale üldse
mitte suuremat võimu, sest võim on põhiseaduses
kindlaks määratud, kui riigipea aga ületab oma
võimu, siis kannab ta vastutust seaduse ees.
Sellega palun läbi vaadata ka minu ettepanekut.
Anton Must.
Elukoht. Tallinn. 200003. Kolde pt 96-2,
29 detsembril 1991.
06.01.92 Nr. 39
Miks peame me minema soomlaste teed,
kes isegi sõna KINO tegid soomepäraseks.
Kindlasti oleks õigem kasutada kõigile
arusaadavat rahvusvahelist terminoloogiat.
Teeme ettepaneku Riigivanema asemel
kasutada PRESIDENT.
Arvame, et PRESIDENDI peab siiski
valima AINULT RAHVAS.
3. Kuidas saab tagasi kutsuda
valitud Riigikogu liiget?
Kas see punkt peab olema
põhiseaduses või kuskil mujal?
Palume ajakirjanduses selle-
kohast selgitust.
23.12.91.
A/S "VIISNURK"
Metallitööde jsk. kollek-
tiivi nimel vanemmeister
Ü. Veide.
02.01.92. Nr. 11. 22
Lugupeetud Põhiseaduse
Komisjon!
Minu isiklik arvamus on, et
muulased ei tohiks olla kõrgemates
riigivõimu organites, kuna siin on ju
ikkagi Eestimaa ja Eestlastel peaks
olema õigus oma isademaad valitseda.
Kohalikes omavalitsustes võiks ju olla
muulasi, kuid nad peaksid valdama
päris vabalt Eesti keelt ja olema
Eesti Vabariigi kodanikud (Eesti VR koda-
konsus). Asutustes, kauplustes,
raviasutustes j.n.e peaks saama ikka
Eesti keeles asju ajada. Mitte nii
nagu on meil siin K-Järvel, kus
on põline Eestimaa, kuid Eesti keeles
asju ajada ei saa, ei kauplustes, arsti
juures, hoiupangas ega kusagil, kõik
sildid ja teated on ainult Venekeelsed.
Palun teid mõelda hästi selle üle
ja kaitsta Põhiseaduses põliste Eestlaste
rahvust ja kultuuri!
Jõhvis. 1991 a. Lugupidamisega: Rebane
§38 Ühtki kodanikku ei tohi
E.st välja saata ega
takistade E.-sse tagasi
pöördumast/../
Kas see käib ka
nende võõrriigi kodanike
kohta, kes meil siin
seadusi rikuvad?
hr. Kalvet
Eesti Vabariigi Põhiseaduse
1. Ei ole nõus § 72-ga, Riigivanema
peab valima rahvas, nii kui mujal
maailmas. Tahan ise valida endale
Riigivanema.
2. Ei ole nõus § 148- ga. punkt nr 1-ga, et
Kohalik omavalitsus võib kehtestada
ja panna peale koormisi. Minu arvates
peaksid kogu Eesti Vabariigis kehtima
ühtsed maksud ja koormised.
Lugupidamisega Kirss, Aleksander
Rapla maakond
22 dets. 1991
29.12.91.Nr. 4
Praegu on olukord, kus
töölisi ähvardab kaitseta
jäämine. See ei ole
demokraatia see on
rahva mõnitamine
§ 10 - Kõik inimesed on
seaduse ees võrdsed ....
sinna loetelusse tuleks
lisada ka: inimesed
olenemata east ja
kehalisest puudest.
Mati Kuuse, I gr. invaliid
§ 38 lg. 1 - millise riigi kodanikest on jutt?
§ 40 lg. 2. Hääletajana pean enne nägema
seda seaduses sätestatud korda ja
tingimusi, mille alusel võib välisriigi
kodanikke ja kodakondsuseta isikuid
määrata tööle riigiasutustesse ja koha-
likesse omavalitsustesse.
Pole välistatud, et Šepelevitš ja Lebe-
dev ning teised nendetaolised ei mää-
rata ametisse just selle § alusel!
§ 63 Ei saa nõustuda Riigikogus veerandi
kohalkäimisega. Palga eest tuleb ka
tööd teha, s.t. kohal käia vähemalt
esimesed 10 aastat, kuni on EV üles
ehitatud. Ei taha, et korduks ÜN koos-
viibimised!
Mina tahan, et Eesti riigi eesotsas
seisaks PRESIDENT, kelle valin mina
ISIKLIKULT ja niisuguse põhiseaduse
poolt ma ka siis hääletaksin.
Tallinnas, 08.01. 92. a.
Palun selgitage mulle II pea-
tük § 29, kus kõne all on omavalitsu
sed. Seal on kirjas loogikavastaset
piirkonnas, kus enamuses on
vähemus - st. rahvusvähemus.
Sõnastust tuleks korrigeerida!
Kui rahvusvähemus on enamuses,
siis ta pole ja rahvusvähemus!
Melania KAER
1) Rahvas peab valima oma presidendi
otsesel, salajasel hääletusel. See, et
rahvas ei oska, on vale. Ei tohi
avaldada oma rahvale usaldamatust
Riigi volikogusse ei maksa esitada
praeguste parteide (Isamaaliit, rahva-
keskerakond jne) esindajaid. Nende
näod ja teod on meil juba
teada. Vajame uusi, kas või
esialgu vähetuntud inimesi, kelle
peale julgeme veel loota.
Linda ALEKÕRS
Lugupeetavad EV Põhiseaduse eelnõu töötlejad!
Siin ühe õpetaja-vanadus-
pensionäri märkmed "Rahva
Hääles" avaldatud 21 XII-91 eelnõu
Vabandan väikest hilinemist, sest olin jääl kukkumise
tõttu sunnitud aastavahetusel lamama jne. Igaks juhuks!
Oma nime avaldamist kuskil ma ei soovi.
1. Minule tundub ebapraktiline ja isegi ebaloomulik
VI pt §.84 see lõik: "Kui minister haiguse või muude takistuste
tõttu ei saa ajutiselt oma ülesanded täita, paneb peaminister
tema ülesanded selleks ajaks mõnele teisele ministrile." Milleks
on siis olemas abiministrid, kui nad isegi ajutiselt ei või
asendada oma ministrit? Pealegi võivad edaspidi abiministrid
palju kauemat aega ametis olla kui ministrid (viimased
vahetuvad ju iga Riigikogu koosseisuga, s.o.4.a. järele) ja
seega oma ministeeriumi tööd palju põhjalikumalt tunda
kui näiteks alles tööle asunud minister, rääkimata mõne
teise võõra eriala ministrist.
2. Võõrastav tundub IV pt § 58, et meie koguni põhi-
seaduses näeme ette, et Riigikogu liige ei vastuta kogu oma
tegevuse eest selle liikmena. Kui mingi kaitse või säte siiski
on vajalik, kas ei saaks seda siis mõnes teises seaduses või
kuidagi teisiti kindlustada? Võibolla oleks selle pt ja § lahti-
mõtestamine kas TV-s või ajakirjanduses täiendavalt
vajalik!
3. Minule isikliklikult meeldiks: 1) kui riigivanem
oleks rahvahääletusel otseselt valitav 2) kui säiliks nimetus
"riigivanem", mis ka välismaal omal ajal juba küllaltki
levinud oli. Näiteks sõitsin 1.V-1938 kuuekuulisele põllu-
17.01.92. Nr. 349
EV ÜN Esimehele hr. Arnold Rüütlile.
08.01.92 Nr 72
Aktuaalsele Kaamera´le hr. Mati Talvik´ule
EV Põhiseaduse eelnõuga seotud arutelu ja arvamused:
Kuna olen olnud 9 aastat kooliõpetaja ametis, neist 3 aastat TRÜ
mitmekordsel läbilugemisel ja mõtisklemisel teen üldhinnangu sellele:
See PS eelnõu on liigselt umbmäärane, põhiline põhiseaduslik olemus
määratakse seadustega, mis pole veel olemaski, ega pole teada, mille alusel
need tehakse, mis põhimõtetel, sest peavad ju kõik järgnevad seadused
lähtuma põhiseadusest, kuid selles teistele seadustele lähtepunkte ei ole.
Seega see PS eelnõu on kui koolipoisi tunnikirjand, mis tuleb ringi kirju-
tada, teha tuleb parandusi, juurdekirjutisi ja ärajätmisi; peab selle and-
ma PS Assambleele tagasi muudatuste tegemiseks, täpsustamiseks, et seda
võiks rahvale hääletamiseks, referendumiks esitada!
Nüüd lähemalt:
§ 29.... riigikeele kasutamisest riigiasutustes, kuid omavalitsusasutustes
lubatakse riigikeele kõrval ka muulaste keeli kasutada. Kas omavalitsus-
asutused ei olegi siis riigiasutused? Nii tuleb välja, et Riigipank - Eesti Pank
polegi riigiasutus, sest Siim Kallas võttis NL Riigipanga Eesti osak. töötajad
peaaegu kogu koosseisus oma asutusse riigikeelt mitteoskajad?!
§ 33 omandiõiguse kindlustamisest.. Praegune taluseadus on tüüpiline
stagnaaegne repressiooniseadus, kus pärjatel, peale ühe, pole mingit
pärimisõigust. See taluseadus on vastolus omandiseadusega ja tuleb ümber
teha!
§ 35 Valla hoolekande asutused tuleb organiseerida, iga vald, maakond ja linn
hooldab ja toidab oma sandid, kellel pole perekonnas omakseid.
ühtsus,
Üldse puudub edaspidi tõenäoliselt hooldusasutuste mitmepalgelisus
ja teeninduse suured erinevused.
§ 36 Looduskeskkonnale NArmee okupatsioonivägede dislotseerimise
veekogude ja põhjavee reostus, metsade hävitamine jne tuleb riiklikul tasan-
dil sisse nõuda süüdlastelt!)
(341)
Pean õigeks kogu massiteabevahendites toodud kriitikat
EV Põhiseaduse eelnõu kohta, ilma mida arvestamata ja
vastavate paranduste sisseviimiseta pole võimalik eelnõu poolt
Peale selle on vaja konkreetsust ja väärtõlgenduste kõrval-
damise võimalust järgmistes §§-des:
§ 4 - sõnastus liiga umbmäärane. Kas laieneb automaat-
selt ja tagasiulatuvalt ka kõikidele siin sündinud
kolonistidele ja NA sõjardite järeltulijatele?
§ 7- Eesti riigikeel on eesti keel.
Mis ajast hakkab kehtima, sest praegu see ju nii
ei ole? Milline on garantii, et see kehtib kogu riigi
territooriumil?
§ 19 - kas selle § alusel võivad uuesti alustada "Nadežda",
internatside TV ja muud nende üllitised?
§ 21 - see õigus peab olema ainult KODANIKEL. Sellest
taganeda EI TOHI, kuna muulaste "rahvuskan-
gelased" Lebedev, Šepelevitš & Co on asunud aktiiv-
selt koondama oma kolonne.
§ 26 - kes maksab kinni nn. rahvusvähemuste rahvus-
keelsed koolid? Mina eestlasena ja maksumaksjana
EI TAHA seda teha.
§ 29 ja § 7 on teineteisega vastuolus - legaliseeritakse
ka teine riigikeel asjaajamiskeele sildi all.
§ 38 - millise riigi kodanikest on jutt? Kas see §
annab õiguse kõigile neile 50 tuh. illegaalselt
siia saabunud immigrantidele - varastele, röövli-
17.01.92. Nr. -
P.S. 4. üldsätted.
§ 7. ... riigivõimu kandja on rahvas? Kes on
rahvas, kas ka 600 000 migranti?
§ 2 Eesti, maa, vee ja õhu territoorium on lahu-
tamatu tervik Tartu 1920.a. rahulepingu poolt
§ 4. Eesti kodanikuks saadakse sündimisega
või hilisema seadusliku toiminguga. on
See on sisuliselt Eestis sündinud migrantidele
Eesti kodanikuks automaatne andmine.
Millised piirid on seaduslikul toimingul
See toiming tuleb täpsustada!
§ 5. Igal Eesti (rahvusest isikul) kodanikul
on õigus asuda elama Eestisse.
§ 6 Eesti maa ja loodusvarad on kaitstud
seadustega.
§ 8) ... milline sinine "rukkilille sinine".
5) III peatükk: vajab lahti kirjutamist. Eesti
kodanike õigused ja nende tagatised
ning välismaalaste õigused ja nende
tagatised rahvusvahelise õiguse alusel.
Samuti reguleerida kohustused ja vastutused.
Pragu on see sarnane Stalinliku Konsti-
tutsiooniga, kus puuduvad tagatised.
6. Eesti kodanikud valigu presidendi ja
tagada neile omaalgatusõigus, kuna
ei ole teada kas ja kuidas tagavad
endised ja praegused võimu ja valitsuse
(75%) kommunistid antudki EV järgmise
põhiseaduse täitmist. Aitab "kompetentsetest"
09.01.92. kommunistide "juhtimisest." Ants Kask
Riigivanem tuleks nimetada
presidendiks ja riigikogu
parlamendiks. Ja presi-
dendile tuleb anda nii
suur võim, et president
võiks laiali saata parla-
mendi ning valida valitsust.
hr. Raamat
Kas on avalikustatud te seda
kui palju on põhiseaduslik
assamblee oma tegevuse
jooksul RAHA kulutanud?
Ants Tamm
Mis ajaks (valimiste eel)
pean olema saanud kaheksa-
teist aastat vanaks, et osaleda
valimistel?
Arvan, et nüüd on aeg
mil põhiseadus tuleb
anda juristidele korri-
geerimiseks! Sellele enam
midagi juurde panna
ei suudeta ja muidu
asi venib asjatult!
Pr. Pajune
02.01.92. Nr. 12
Käsitab: Eesti Vabariigi põhiseaduse
eelnõu ( "RH" nr. 294, 21.XII 91.).
Kaua tehtud, kaunikene. Aga üks loll
võib ikka rohkem küsida, kui kümme tarka
vastata. Pealegi, kui need targad on tulnud
Euroopa Nõukogust ja teistest välisriikidest!
Sissejuhatus.
"võttis Eesti rahvas 1938. aastal jõusse
astunud põhiseaduse asemel..."
võiks olla "võttis Eesti rahvas 1938. aastal
jõusse astunud põhiseaduse alusel..."
Kes aga põhiseaduse vastu võtab, kui pole
veel õiget kodanikkonda? Pole hümni, pole
veel ka õigeid endisi riigipiire!  Selle
taustal on uus põhiseadus ja Eesti Vabariik
Eesti NSV järglane.
I Üldsätted.
§ 1 - milline rahvas? Pole kodakondsusseadust,
kes osalevad rahvahääletusel ja
eelolevatel valimistel üldse. Eesti
Vabadusvõitlejaile on hakatud uusi
isikutunnistusi andma tasuta. On tulnud
ettepanek, et tasuta saaksid uued ka
need, kelle sünniaasta oli 1922.a. ja
varem. Neil kord olid juba need
olemas. Kõik vanurid ei hakka
kulutusi tegema (pole ka võimalik) ühe
10.01.92 Nr. 170
Eesti Vabariigi Põhiseaduse Assambleele
Osvald Pehlak
Tallinn, Välja 8-132
Märkusi ja ettepanek Põhiseaduse eelnõu kohta.
Vastavalt Põhiseaduse eelnõu § 26 on igaühel õigus
haridusele, s.o. ettevalmistusele nii eluks kui ka tööks.
Nõustuda võib ka Põhiseaduse eelnõu § 32 põhi-
väitega, et töö on iga inimese eneseteostuse vää-
rikaim viis, kuigi palju konkreetsem oleks Eesti
Vabariigi 1938.a. Põhiseaduse § 27 põhiväide, et
töö on iga töövõimelise kodaniku au ja kohus.
Hoopis nõutuks teeb, aga asjaolu, et Põhisea-
duse eelnõus ei ole viidetki põhiseaduslikust
kaitsest või mitme põlvkonna inimestele kes on
juba sooritanud ülalmainitud väärikaimal viisil
eneseteostuse ja täitnud oma kodanikukohuse
senise hoolsa tööga.
Kas siis Eesti Vabariigi Pensioniseadus muutub
edaspidi põhiseaduseväliseks või on tegu riikliku
pensoni asendamisega, käesoleva § 35 teises ja
kolmandas lõigus näidatud riikliku toetuse ja
abiga või vabatahtliku ja omavalitsusliku hoo-
lekandega?
See oleks ju alandav praegusele pensionäride
põlvkonnale.
Teen ettepaneku esitatud Põhiseaduse eelnõu
muutmiseks alljärgnevalt:
"§ 35. Õigus riiklikule pensionile on tagatud
vastava seaduse alusel.
Abivajaja eest hoolitsemine on eestkätt pere-
Millal tehakse elamu-
seadlused eestlaste
kasuks?
hr. Lehter
J. Adams ütles eile TV-s, et ettepanekud
põhiseaduse projektile olevat talle palju
nalja teinud!
Tahan teada kui palju raha on
läinud maksma Põhiseaduse
Assamblee ja ekspertide tegemse
peale ning kust see raha on
tulnud? Kas see on tulnud
nende nn. "naljameeste" taskust
tulnud maksudest? Ja miks
see seadus nii ebatäiuslik on
selle töö peale? Kui mulle ei
saa vastata raadios, palun
anda vastus ajakirjanduses!
Pr. LEPIK
teenivad
Millises armees ja kus
need noormeed, kes ei ole
eesti kodanikud, ei ole EV
kodakonduses? siis
Kas nad ei olegi sõjaväe-
kohuslased?
hr. Nutter
tagasiulatuv jõud" ei ole
täpne. Õigem on: ei tohi
havendada nende isikute õigus-
likku seisundit, kes viibivad seadus-
põhiseaduse
likult Eestis seaduse jõustumise
hetkel.
Täpsed -
Seadused, mis võetakse vastu põhiseaduse
§ 58 9 loetelud õiguste ja vabaduste
mitmed teiste muude kodanike
ju kodakondsuseta isikute õiguslikku
seisundi tapsustamiseks § 9 p 1
loetletud õiguste ja vabaduste
kohta, ei tohi halvendada nende
on välisriikide kodanike ja kodakon-
dusta isikute õiguslikku seisundit
kes viibivad Eestis nende seaduste
seaduslikult
vastuvõtmise hetkel.
Kas naturalisatsiooni
kohta tuleb mingi
esiseadus, et sellest
põhiseaduses juttu
ei ole?
Toetan Akadeemilise õigusteaduse
seltsi seisukohti, kui protesteerin
kõige ebanormaalsema nähtuse
vastu: senini kehtib EV-s NSVL-e
Prokuratuuri pädevus!
Hr. Tamm.
03.01.92. Nr. 26
Tere!
Juhtusin jõulude ajal EV Põhiseaduse eelnõud
lugema & ei suutnud kuidagi Teile kirjutamata
jätta. Mulle jääb täiesti arusaamatuks, milleks selle
tegemise käigus kuid raisati, kui tulemus on
selline, et ei tea, kas nutta või naerda.
Mis mulle kohe esimesel kiirel pilgu ülelaskmisel
silma hakkas, olid huvitavad arvud, mis sellest
eelnõust välja tulid.
Riigikogus on 101 liiget. Korraline istung on otsustusvõi-
meline, kui kohal 1/4=25,25 liiget & erakorralisel istungil üle 1/2=
50,5 liikme. Riigikogu võib kuulutada istungi kinniseks 2/3
häälteenamusega - see oleks siis 16,83 poolt, 8,42 vastu,0 erapooletut
või 2 poolt, 1 vastu, 22,25 erapooletut või veel midagi muud?
Edasi minnes tuleb rodu huvitavaid mõisteid: poolthäälte
enamus, kahekolmandikuline häälteenamus, neljaviien-
dikuline häälteenamus, Riigikogu koosseisu häälteenamus.
See viimane on eriti huvitav asi, aga kus & millal mi-
dagi kasutatakse, milleks neid nii palju erinevaid on?
Aga olgu, kogu see matemaatika pole siiski kõige
olulisem & asusin algusest peale tähelepanelikult
lugema.
§ 3.- lõik 2: kus avaldatud seadused, kas see on aval-
damine, kui paber Toompeal ringleb, või on avaldamine
raadiost ettelugemine, kes neid avaldama peab? Ei saa-
nud aru.
§ 19 - Riiklikku tsensuuri Eestis ei ole. Suurepärane!
Aga võiks siia juurde siis kohe ka ära märkida, milline
on: kas parteiline, perekondlik või mingi muu.
EV Ülemnõukogu Presiidium
EV Põhiseaduse eelnõu
6.02.1992.a. variant
Nimetatu on nii sisult kui mahult tasakaalusta-
mata ja kohati vastuolusid sisaldav ning erine-
vaid tõlgitsusi võimaldav. Ülepaisutatud ja
liigselt üksikasjalikud osad, mis tegelikult on
ühe või teise organi sisekord, vahelduvad üldsõna-
liste deklaratsioonidega. On ette nähtud maavanemate
kinnitamise kord, kuid kohaliku omavalitsuse osas
puudub maakond ja kõik sellega seonduv. Pal-
judele punktidele lisanduvud fraasid "vastavalt
seadusele" võivad muutada ilma täpsustamata
diskrimineerimist võimaldavaks, näiteks tegevus-
ala, elukutse valiku, omandi osas. Neid saab pii-
rata siiski ainult neile omaste ameti või kutseala
oskuste ja kvalifikatsiooni nõuetega, millised nii-
sugustena tuleks ka "seaduse" asemel konkreet-
selt fikseerida.
Üldiselt on 6.02.1992.a. variant märgatavalt
halvem ajakirjanduses avaldatust. Viimases esi-
nenud peamised puudused on korrigeerimata (rah-
va osa, presidendi valimine, riigikogu reglement).
mistõttu 6.02.1992.a. ei ole avaldamiseks sobiv.
Konkreetsed soovitused:
§ 9. sõnastuse teine pool alates lausega "Seadus
võib kitsendada välisriikide kodanike... tuleb
välja jätta kui inimõigusi eirav.
§ 16. Inimelu tohib võtta ainult kohtu poolt mõis-
tetud surmanuhtluse täideviimiseks.
Eelnev loetelu tuleb välja jätta kui provotseeriv.
§ 22. Tuleb loetleda, kes on lähedased.
§ 42. Sõnastada nii, et mitte keegi, ka juriidilised
isikud ei enda ega kellegi teise tellimisel ega
tasu eest ei tohi koguda andmeid mitte ainult
Miks ENSV ülemnõukogu, kus
sees okupatsioonivägede esinda-
jad üldse manipuleerib EV
konstitutsiooniga?
See õigus peab jääma
riigikogule.
hr. Mäe
Ettepanek
Kõigepealt tuleb valida uus
riigi volikogu ja siis juba see
ise võtab vastu uue EV
põhiseaduse ja või teeb
parandusi eelmisse seadusse!
ÜN pole ju selleks
pädev!!!
pr. TILK
Kodakondsusest
Mõelge, kui palju on Eestis
segaabielusid! Tuleb välja
siis nii, et üks vanematest
on eestlane teine muulane
Samas aga lastele on armsad
mõlemad ja seetõttu jätavad
paljud välja võtmata
ev isikutunnistuse, et mitte
solvata oma "muulasest vanemat"
raadiokuulaja Rapla kandist
Proovige paluda mõlelt ajalehelt, kes teeks
rahvalt küsitluse palju nad on nõus andma
raha peale adminni (riigi) ülalpidamise, riigi-
pensionid
kaitse, politsei ja koolituse kulutuste, et riik
saaks luua uusi vabrikuid ja oma äranägemise
järele kedagi doteerida! Eelpool märgitud
jagada, saame teada vältimatud kulud, millele
inimene liidab soovi korral juurde sotsialismi
fondi oma rublakesed.
Savisaarelt küsiksin, miks kapitalistid maksa-
vad suuremat palka kui sotsialistid ja ei hakka
ise sotsiaalsfääri finatseerima?
Vabade valimiste ajal oli mul valida sotsi ja
kommunisti vahel, ajalehes ei lasta rahvalt
küsitlust ka teha. Kus on temokraatija?
§ 72. Riigivanema peab saama rahvas valida!
§ 109 Kui Riigikogu ei võta vastu riigieelarvet
siis las otsustab rahvas, kas saadab
valitsuse või Riigikogu erru.
§ 148 Las rahvas otsustab ühistu põhi-
mõttel, mida nad omale ehitavad ja kui
andekaid arste ja õpetajaid oma lastele soovi-
Pärnus, 23 dets 1991a.
§ 30. Alusel palun ka vastust.
Tallinn, Lossiplats 1 PA-le
Tutvunud Eesti Vabariigi
Põhiseaduse eelnõuga, panen
ette: täiendada seaduse teksti
järgnevaga:
§ 12 lõik III " ... ei tohi
kedagi kinni pidada üle
seitsmekümmne kahe tunni..."
§ 26 lõik III lõppu lisada:
" ..., kohustusega õppida eesti
keelt."
§ 38 lõik I sõnastda:" Ühtki
Eesti Vabariigi kodanikku ei tohi
Eestist välja saata ega takistada
Eestisse tagasi pöördumast"
( muidu ei saagi Balti jaama
ja muid kohti "mustadest" puhtaks).
Lugupidamisega A. A.
02.01.92. Nr. 16 Tallinnast.
Liberalism venelaste suhtes toob meile
meie karja hulka veelgi hunte lambanahas.
Meil eestlastel omavahel on niigi tegemist.
Inimõigused jäägu meie endi lahendada.
§ 16 - § 12 kindlustab isikupuutumatuse. Kas on
seda paragrahvi vaja. Kohtuvõimu sätetes
võib see olla märgitud.
§ 18 - igatahes on usu vägivaldne levitamine
tõeline katk (Kristus, Buddha, Muhhamed).
§ 25 - kes kaitseb pensionäre ja vanureid
üldse?! Kas ei annaks § 35 ja § 25 ühte
patta panna?
§ 38 - välisriikide mõrvarid, vargad ja
spekulandid ikka Eestist välja. Ka meile
mitteustavad venelased (Šepelevits ja
kompanjon).
III Rahvas.
§ 46 - loodame, et kodakondsuse saamise
tingimused on eesti rahva püsimajäämise
kohased.
IV Riigikogu.
§ 52 - tuleb loota, et Riigikogu liikmed ei pea
oma tööd nii raskeks ja vastumeelseks, nagu
on seda EV ÜN saadikutel. Lihtsalt ei
viitsita paigal istuda. Soovitus praegustele:
võtta viimast välismaalt ja ikka karja
kaupa korraga! Ehk pannakse piir ka
šaakalitele" (H. Aasmäe). Ainult ei tea, kus
šaakalid on, kas Toompeal või Tallinna
See veendumus ei tekkinut hetke,
lähtunud
huvidest vaid tuleneb teadmis-
test, mida oli meile andnud meie oma
riigi ajalugu ja vähene kogemus tööst
seadusandlikus kogus. Võimalus kontrolli-
da oma teadmisti ja valikudid
abil võrreldes neid
õigused ekspertide teiste riikide põhi-
seadustike arengutega on meid meie
vaid
veendumusi, kinnistanud ja süvendanud.
9.01.1992
Vabariigi Põhiseaduse antsameele.
Minu arvates tuleks põhiseaduses
sätestada kodanikkonna kohta umbes
nii (teie oskate rohkem satestada sõnastada)
Eesti kodanik konda kuuluvad õigusjärglased
ja kellel on kodakontsus.
Kodakontsuse aluseks võtta kodakontsuse
ja keele seadus. Need on ka ühtlaselt
valimis õigulised.
Õigus olla valitav ja valija 18 aastased
eesti kodakontsuses kuuluv isik, mille
aluseks peab olema kodakontuse ja keele
seadus.
Riigi vanema või Preisitenti valimised
olgu rahva poolt ja koos muu organite
valimisetega.
Minu arvates tuleks sätestada ka see
Põhiseatusse, kui saadik ei täida
valijate lootu soove ja on passivne (ükskõikne)
oma töös võib tema valijad ta tagasi
kutsuta ja tema asemele uue valita.
Tingimata on vaja sätestada et
võimu organites peab olev isik oskama
eesti keelt.
17.01.92. Nr.  350
seovad kodakondsuse ja sotsiaal-majan-
duslikud õigused
Keeleõpetus, pole õpetajaid, puudub
vastav riiklik programm.
§ 9 - Põhiseaduse jõustamisel on
kodanike ja mitte kodanike
õiguslik seisund võrdne. Hilisem
seadus võib teha erinevusi koda-
nike ja mittekodanike vahele
Seadus ei või halvendada nende
isikute õiguslikku seisundit, kes
elavad alaliselt Eestis põhiseaduse
jõustumisel.
29.12. 91. Nr. 6
Lp. Eesti Vabariigi
Põhiseaduse Assamblee Juhatus!
Lubage mul tänada Teid suure
ja vaevarikka töö eest Eesti Vabariigi
Põhiseaduse koostamisel ning palun
arvestada veel minu poolt tehtud all-
järgnevaid parandusi. Parandused kehtivad
ainult antud paragraafis parandatud
lauses, ülejäänud tekst jääb muutmata.
Kommentaarid ja selgitused on sulgudes.
§ 19. Tsensuuri Eestis ei ole.
(Jätta ära sõna "riiklikku")
§ 25. Seadus kaitseb vanemaid ja lapsi.
(ka isad vajavad mõnikord seaduse kaitset
mitte ainult emad, pealegi on abikaasad
võrdõiguslikud.)
§ 33. Omaniku nõusolekuta võib omandit
võõrandada ainult õiglase hüvituse
eest seaduses sätestatud korras.
(Jätta ära sõnad "üldistes huvides ja"
§ 47. Rahvas teostab riigivõimu:
1. Riigivanema valimisega;
2. Riigikogu valimisega;
3. rahvahääletusega;
4. Kohalike omavalitsuste esinduskogude
konnaliikmete kohustus. Perekonnaliikmete
puudumisel, aga omavalitsuse või riigi kohustus
Tööpõlgureid, hoolitsemiskohustuse mitte-
täitjaid ja ühiskonnale kahjulikke abivajajaid
võidakse seaduse alusel võtta sundhooldamisele."
Loodan, et mu tagasihoidlik ettepanek
leiab Assamblee tähelepanu.
Tallinnas, 09. jaanuaril 1992.
EV ülemnoukõgule
Räägel Leo
Pärnu Vee 4-36
EV Põhiseaduse eelnõu on tehtud kom-
munistide krutskide võimalustega.
§ 1. Eesti on iseseisev ja sõltumatu vabariik,
kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas.
§ 10 Kellegi õigusi ei tohi kitsendada sõlduvalt
rassist, rahvusest, soost, keelest, usutunnistusest
päritolust, varalisest seisundist, ametikohast,
poliitilistest või muudest veendumustest.
§ 19 Igal inimesel on õigus vabalt saada ja
levitada informatsiooni ning avaldada oma
arvamusi sõnas, trükis, pildis või muul viisil.
Edasi ei kõlba. Seda vabadust võib seadusega
kitsendada riigi julgeoleku, avaliku korra, kõlb-
luse, inimväärikuse ja au kaitseks. Selgitus,
miks ta ei kõlba: sotsialism ja kommunism
on head riigikorrad niikaua kui ma riigilt
ilma tööta saan materjaalseid väärtusi -
aga kui osa mu töötasu jagatakse teistele
ei soovi ma enam sotsialismi ega kommunismi.
Kui Teie andekal ja töökal töölisel ei lase
ta ande üleolekut täielikult esile tulla, siis ta
loobub intensiivsest tööst! §1. Järgi on
riigivõimu kandja rahvas, miks meie ei
või küsida alguses ajalehe kaudu ja hiljem
rahvalt, palju nad on nõus riigile jaga-
miseks raha teenima. Vastavalt laekunud
rahale saab teha sotsialistlik, kommunistl.
või kapitalistlik valitsus.
03.01.92. Nr. 27
Eesti Vabariigi Põhiseaduse Assamblee
Ettepanek Eesti Vabariigi Põhiseaduse
eelnõusse paranduste tegemiseks
III Peatükk
1. Riigikogu valimisega.
2. Riigivanema valimisega
3 Rahvahääletusega
4. Kohalikke omavalitsuse esinduskogude
valimisega põhiseaduse alusel.
§ 48 Täiendada järgmise tekstiga:
Hääleõiguslikud ei ole teiste riikide
kodanikud, Eesti Vabariigi kodakond-
suse taotlejad, kodanikud, kes ei
oma alalist sissekirjutust antud
territooriumil ja kohtu poolt teo-
võimetuks tunnistatud isikud.
V Peatükk
§ 72. Riigivanema valib Eesti kodanik-
kond üldisel, ühetaolisel, otsesel
ja salajasel hääletamisel.
VII Peatükk
§ 79. Täiendada alljärgneva alapunktiga:
Korraldab kõigi Eestis elavate
ja ajutiselt siin viibivate kodanikke
õiguste, isikuvabaduse, puutumatuse,
vara, tervise ja turvalisuse kaitset
ja kontrollib selle täitmist.
edastatud
Eesti Vabariigi Ülemnõu
27.09.91 Nr. 879
PA-le.
27.09.91
23.09.91.
Lp. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu!
Toetan arvamust välja arvata PA-st
ÜN
kõik 7 impeeriumimeelset saadikut, eriti
aga superdemagoogid lebedev, petinov ja
zahharov. Kuidas on üldse sattunud
PA-sse sellised seltsimehed, kuidas saab
iseseisva Eesti Vabariigi põhikirja koostamise
osaleda peaaegu umbkeelsed, kes kogu o
demagoogiatalendiga on senini võidelnud
kõigi sobimatute võtetega EV iseseisvuse
vastu? Ja nagu kuulda jätkavad seda
"võitlust" praegugi. "Majaka" klubis esinenud
lebedev, petinov, panfilov valasid pisarai
et ei ole suutnud taita lubadust
säilitada N. impeeriumi ja Eestile sotsia-
listlikku teed. Ja lubati võitlusteed
selles suunas edasi tallata. Ja sellised
osalevad Eesti parlamendis ning PA-s
Eestile seaduste väljatöötamisel! Nonsenss
Üldse pooldan mõtet välja arvata
umbmeelsed
ÜN-st kõik umbkeelsed ja saadikud ja
sõjaväelased, kes senini, ja, tundub, et ka
edasi, on suuremal või vähemal määral
on olnud Eesti iseseisvumise vastu,
mida ka meil, lihtkodanikel, on võimalu
olnud pikemat aega jälgida.
Kui muidu ei saa, tuleb küsida
rahva arvamust ja usun, selle ka saab.
Liialt ohtlik on pidada kõrgeimas
§ 74. Umbmääraseks jääb poolt häälteenamusega otsuse vastuvõtmine,
mis võimaldab vastuhäälte puudumisel otsustada kas või
2-3 häälega.
§ 92. Sõnastus võiks olla: Valitsus astub tagasi Riigikogu
uue koosseisu tööle asumisel (mitte kokkuastumisel)
§ 133. Riigikontrolli õigused paistavad olevat piiratud
ja ulatuvad ainult riiklikke organite tegevuspiirkonda
Milline saab olema kontrollisüsteem eraettevõtluse
ja segaettevõtluse osas.
§ 156 Kohalike omavalitsuste osas on maakonnad
hoopis nimetamata; kas seda võib mõista edasises
maakondade likwideerimisega Kaardilt ja
juhtorganitest.
A. Laht,
203420
Saku, Teaduse 70-1.
10.02.1992.a.
Olen kategooriliselt vastu Eesti
Vabariigi Põhiseaduse eelnõu
§ 72, et riigivanema valib
Mina ja minu pere tahavad
isiklikult valida riigivanemat.
Meie ei taha, et riigivanem
valitakse fraktsioonide vahelise
kisklemise teel.
Vastik on vaadata ja kuulata
kuidas Te seal omavahel õien-
Ja riigil peab olema president,
nagu on kõigil normaalsetel
riikidel.
E. Ots
31.12.91.
06.01.92. Nr. 32
§ 37 on väga segane.
Vajalik on presidendi
valimine rahva poolt.
Kodakondsusest: kõik kes
olid 1940. aasta seisuga
EV kodanikud ja nende
järglased peavad saama
kodakondsuse.
pr. Kaldoja
Põhiseaduses peaks olema ka
teatud kaitsemoodus tippjuhtidele!
Nii inetu on kõrvalt kuulda
seda ilkumist ning tõdeda seda
kuidas segatakse seaduste
vastuvõtmist!
Pr. Loide
minnemise wasto, keddagi räkimist ei olle, sest
et nemad on nende kaest sanud, mis kässi on
ullatand, ja nemmad sellega rahho on.
Pea kohtomees Peett Eissesmitt.
abbi kohtomees Jurri Schober. +++
walla Wörmönder Carl Formann. +++
Tahkoranna Moisa sell 16mal Juny 1845 /
Moisas ollit. Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbi kohtomees Jurri Schober.
" do Jurri Strandson
Astusit ette üllema Kohto kässo järgi saetut Piri
Kubjat, Mart Schober, Jurri Henning ja Johann
Johannson ja nimmetasit: et nemmat ollit wan-
Piri jaggo ümber keinud, ja mitte ei olle lõidnud
et woerad Moisad olleks ülle Piri tulnud.
Pea kohtomees Peett Eissesmitt
abbi kohtomees Jurri Schober XXX
Jurri Strandson. +++
Tahkoranna Moisa sell 28mal Juny 1845.
Moisas ollit Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbikohtomees Jurri Schober.
No. 6.
Wörmonder Carl Formann.
Said moisa kässo pael kõik walla Perremehhet
moisa tallitut, ja küskis Moisawallitsus nende
kaest: kas nemmad weel ettispiddi ni kui hikke
need numa heinamaad Piklaid ja Raaklema
tükki kaupa tehha wait, ja selle eest ilma
maksuta nii kui enne igga mees omma
wanna raja pael soo heinamaad; mis moisa
jaggo on omma kaes piddada, woi mitte? -
selle pael wastasit koik:
et nemmat tahtwat hea melega wanna
sest et nemmad muido mitte läbbi ei woi
sada, ja olli moisawallitsus sellega rahho.
Peäha kohhtomees Peett Eissesmitt.
abbi kohtomees Jurri Schober. XXX
wörmonder Carl Formann +++
temma habbi Michel Mittelmann +++
Kohtomees Peet Brandmann. +I++
Perremees Peet Schober. XXX
Hinrich Hinrichson
Tanni Olland +
Johann Hansschmidt +++
Jaan, Martinson +++
Johann, Brandmann
Jurri Ackermann
Tahkoranna Moisas sell 19mal Februari 1845/
Mõisas ollit "Pea kohtomees: Peet Eisenschmidt
abbi do Jurri Schober.
No 2. " do Jurri Strandson.
Wörmönder Carl Formann.
abbi kohtomees Peet Brandmann
Tulli ette Michel Martinson ja temma poeg Tõnnis
ja pallus wanna Mihkel sedda ramatus üllese
panna, et temma tahhab omma Ellamisse:
2 Lehma.
1 Herja wärs
5 Lammast.
10 arwa Wõrko
10 saggedat
omma poja Tõnnise kätte anda, ja peaks siis
poeg temma ja temma naise eest murret piddama
neid toitma ja katma nii kaua kui nemmad
ellawat, ja omma wannemat austama ja Issa
ja emma wisi korristama.-
poeg Tönnis lubbas selle asja omma paele wõtta
ommitige selle kombel, et Issa küll temma nouks
ja abbiks tallus ellab, agga et Issa mitte
ei peaks tend jälle laijale pillama, ja rahho-
leste ja waaste iggal ajal tend rahhole jätma
ja omma nouga selle Tallo üllal piddava.-
pea kohtomees Peett Eissesmitt
abbi kohtomees Jurri Schober.+++
do. Jurri Strandson.
Peet Brandmann.
Wörmönder Carl Formann.+++
Moisas ollit, Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
No. 3 abbi do Jurri Schober
Wörmönder Karli Formann
Said moisawallitsuse kässo pael, need Päwameh-
het Tautsi Johann Holz, Wõlba Jurri Melder ja
Lane Thomas Michelson, selleperrast, et nemad ei
olle teole satnut, meisa Tallitut, ja sai esmalt
Johanni Holzi kaest küstut, mis perrast temma
Moisa kässo wasto on pannud.?
selle pael Johann wastas et temma sugguge ei tahha
Hobbose teggo ennam tehha kui agga 6 Päwa, selle
pärrast et kohhus olleja temmal lubbanud et temma
ennam ei pea teggema. ja olleja temma küll
nenda paljo teggo 6 aasta sees teggo teinud, et temma
küll woib 6 aastat prii ellada.-
reisi
Wõlba Jurri ütlis et temma selle paerrast et temmal Pawal
ees on ja olleja saatnut, ja pallub et need temmal
sawat teo näddala jauks arwatut, seest et Obbuset
Lane Thomas ütleb et emmal ei olle Leiba olnud
ja tahhab tullewa näddala korralest walja sata
ja leppis moise sellega.
abbi do Jurri Schober. +++
Wörmönter Carl Forman +++
Tahkoranna Moisa sell 16mal Juni 1845 /
Moisas ollid, Pea kohtomees Peet Eisenscmidt
abbi kohtomees Jurri Formann.
No. 4.
Wörmönder Carl Formann
Tulli ette Perremees Peet Berger ja tunnistas et temma
tahhaks selle Wina Perrenaise Anno Hollandiga abbiellose
heita ja tunnistassit Pedi Bergerri woirat Lapset Kusta ja
Michel ja ka Annu omat Lapset Jaan ja Andres, Ann
Liiso ja Mai, et nendel omma wannemate abbiello
minemise wasto,
Tahkoranna Moisa sell 8mal Augasti 1845.
Moisas ollid.
Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
do Jurri Strandsohn
No. 7.
do Gustaw Johannson
Sai moisawallitsuse kässo pael koik Walla Perre
mehhet ette kotsotut ja sai willandi kohto kässo pael
nende kaest küssitut
"kas nemmad arwawad et nemmad omma pollo paelt nenda
" paljo Rokkid lodawad sada et, Rokki põld saaks
" küllitet ja ka touwilja nii paljo et tollewa käwwadi
" saaks põllud küllitut?-
1). " selle pael kõik wastasit: et nemmad küll selle eest igga
" üks tahhawad nou piddada et seeme saab Mag-
" gaski Haita nii paljo kui koik tallo Pollud sa-
" wat külliut. - ja Rokkid lodawat nemmad nenda paljo sada
et Rokki põld saab küllitut.
2/  " et küll waene haeg neil temmindi nii kui kõige
" maa ilmal on siiske tahhab iggamees nii paljo
" kui temma igganes jouab ka maggaski eest murred
piddada.-
abbi kohtomees. Jurri Schober. +++
do Jurri Strandsohn XXX
do. Gustaw Johannson XXX
Wörmönder Carl Formann. +++
Tahkoranna Moisa sell 15mal Septbr 1845
No. 8
abbikohtomees Jurri Schober
do Gustav Johannson
Selle Riga Tomänikohto kässo pael, mis Moisal sai
selle 27mal Augusti kuu paewal 1845, Numri 5162ga
kurjotut, sai wald jälle kokko tallitöt, ja kõige Perre
ja Päwämeeste kaest küssitut, kas neil peaks, keis
ri Herra polest Seemne ehk lewwa polest habbi tar-
wis ollema? - ja wastasit nemmad selle pael:
" et nemmad arwawad küll habbi ommal waja ollewad
" et nemmad küll omma Suiwilja Semne Maggaski Haita
" tahtwat tullewaks kewwadiks paigali panna´, agga lew
" wa Wilja polest arwawat pudus kätte tulla. ja
" palluwat selle tarwis üks 500 Rubla Hõbbe Rahha.
" ja sai moisa wallitsus pallutut, sedda surema kohto
" kätte ülles anda.
abbikohtomees Jurri Schober. +++
do Gustaw Johannson +++
moisas ollid sell 13mal Oktobril 1845/
abbikohhomees Jurri Schober
lesk maene, ja sai temma kaest küssitut keddast temma
omma ja omma laste kaemehheks ja Wörmöndriks.
immustab sada? - ja köstis temma selle selle pael
et temma olleja omma kaemehheks Peet Eisenschmidt
ja laste wörmöndriks omma mehhe wenna Peet Ackerman
pallunud. - Ja sai siis neile kinnitut et nemat
Moisas ollid Pea Kohtomees Peet Eisenschmidt
abbi Kohtomees Jurry Schober,
" do Jurry Strandson.
omma Maja piddada, ja on tend Matsi Pedi Eisenschmidti
kätte andnud, et siis Moisal üks on kis Majas Perre-
astus ette Ranna Jaan ja räkis et temma ei jõua ennam
pea Wörmönder Carl Formann
mees on, siis saab se Tallo sest tennasest paewast -
Pedi Eisenschmidti kätte antut. -
Pea Wormönder Carl Formann +++
abbi kohtomees Jurri Schober +++
do Jurry Strandson.
Tahkoranna Moisa sell 6mal Mail. 1844
Mõisas ollid Pea kohtomees Peet Eisenschmidt
abbi kohtomees. Jurri Schober
Astosit ette ütlema kohto kässo järgi saetut, Pirekubijas
ja nimmetassid: et nemmat ollid wannaste nile
oetut kässo jargi igga üks omma Piri jaggo
woerad Moisad olleks ülle Piri tulnud
ümber käinud, ja mitte ei olleja löidnud et
Mart Schober, Jurri Henning ja Johann Johannson
pea Wörmender Karl Formann
'' do Jurri Strandson
Peah Koohtomees. Peet Eissesmitt
abbi Kohtomees Jurri Schober
abbi lohtomees Jurri Strandson.
pea wörmönder Karl Formann
Tahkoranna moisa sell 30mal Octbr 1844.
Laeka ja Maggaski Haidaga, sai temmal tennasel paewal
üks Lehhem ja üks lehma Mullikas oksjoni pael
pantut ja tulli Lehma eest - 6 Rubla obbedad ja wõlgo
Möllika eest - 1 " 75 kop. - do maksetud -
sisse, se sai temma wõllast mahha arwatud ja temmal
issi temma andis -- 5 " 85 1/2 - - "
weel üks Ноbbоnе ja üks Lehm kätte jäto ja wõrgut
ka, ja sai temmal oetut et temma neid ei tohhe neid
mitte raisatut ei tohhe.
Pea kohtomees Peet Eissesmitt.
abbi kohtomees Jurry Schober
abbi kohtomees Jurry Strandson
pea Wörmünder Karl Formann.
Tahkoranna Moisa sell 21." Jenr 47.
Moisas ollit pea kohtomees Peet Eisenschmidt
do Jurri Strandson
Wörmonder - Carl Formann.
Ollit neet perremehhet Kära Jurri, Jurry metsa Andres
Lülle Tanni, Antsi Tõnnis ja Rõmo Jurri, joulu
pühhade haego teine teisst kõrtsis peksnnud, ja said
said selle eest Lülle Tanni, Kära Jurri ja Jurrimetsa
Andres 60 koppikat ja Antsi Tõnnis ja Rõmo Jurri
1 Rubla obbe Rahha walla Laekase rabitut.
Sarrapu Jurri sai 30 opi Witso antud selleperrast.
et temma perremehhe sönna ei kule ja toepaewal
kõrtsi lakkumas kaeib ja perremehe Harga wõtap.
Mõisteti:
Karl Hansu p. Tallo awalikus kohas
kära ja korratuste tegemises ja rahu rikku-
mises süüdlaseks tunnistada ja selle eest
teda kolmeks ööpäewaks arresti alla
panna. -
Kuulutadi edasikaebduse korda seletades.
Eesistuja as H. Kartau
Kohtuliikmed J. Toodu
M. Moppel
Kirjutaja J. Perler
K. Leesment
1913 aastal Januari kuu 25 päewal kuulas Jäärja
wallakohus eesistuja as. H. Kartau
ja kõrvalistujate
J. Toodu ja M. Moppel
ja kirjutaja J. Perler
juuresolemisel omal awalikul kohtuistumisel
politsei
kaebtuse asja
Karl Hansu p. Tallo
awalikus kohas rahurikkumise pärast.
10 Januaril 1913a. sai kohus Pärnu maakonna Ülema I jaoskonna
noorema abilise kärest seletusele wõtmiseks järgmise protokolli:
27 detsembril 1912a. Talli politsei urjadnikule Westmannile andis.
Karl Karli p. Leesment üles, et 26 detsembril 1912a. Tallipõllumeeste
Seltsimajas jõulukuuse pidu peal, saalis, Karl Hansu p.
Tallo on joobnud olekus kära teinud, korratust sünnitanud ja
rahwa hulgas rahu rikkunud, ja ei ole tema, Leesmenti, kui
pidu komitee juhataja, keeldu mitte kuulanud, waid edasi
käratsenud. - Leesment palus Tallot selle eest seadus-
likule wastutusele wõtta.
Kohtu istumisel ei tunnistanud Tallo ennast süüdlaseks
seletades: palun mulle tõentada, millega olen mina pidul
rahu ja korda rikkunud, joobnud ma ei olnud.
Tunnistaja Karl Leesment seletas: Jään oma tunnistuse
ja seletuse juurde, mis ma selle asja ülekuulamise juures
politsei urjadniku Westmannile protokolli andsin.
Kohus leiab Leesmenti tunnistusest tõentatud, et süü-
distataw Tallo pidul rahwa hulgas, seega awalikus kohas,
korratust sünnitanud, käratsenud ja rahu rikkunud on
ja sellega süüteo teinud, mille Liiwi Talur. Sead. 1860 a.
§ 1049 ettenähtud ja W. K. S. III jao § 12, 17, 55 ja 1860 a. Liiwi
Talur. Sead. § 1049 järele
II Pärnu Ülema Talurahwa Kohtule
Talli wallast Karl Hansu p.
Tallo
Edasikaebtus.
Jäärja wallakohtu mõistusega 25 Januarist s. a ei
wõi ma järgmistel põhjustel rahule jääda: Wallakohus
tunnistas mind süüdlaseks awalikus kohas kära ja korratuste
sünnitamises ja rahu rikkumises ja mõistis mind selle
eest kolmeks ööpäevaks arresti alla, kuid ei politsei urjädniku
Westmanni protokollis, ei ka wallakohtu istumisel, ei ole
selgeks tehtud, millega mina nimelt kära teinud ja korratusi
sünnitanud olen, ehk kuidas nimelt awalikus kohas rahu rikkunud.
Karl Leesment on urjädnik Westmannile ainult ülesandmise
teinud selle poolest, et mina olla nimetud süütegusid
teinud, kuid ei politsei ei ole seda asja järele kuulanud, kas ta
ka õige on, ega ole seda ka üksgi tunnistaja tõentanud. - Ka
kohtu ees ei tunnistanud Leesment midagi lähemalt, kuidas
mina süüdlane olen, ehk millega nimelt rahu rikkunud, kuid
siiski mõistis kohus mind süüdlaseks ja seda nimelt selle
ülesandmise põhjal mis Leesment politseile teada andis.-
Teatud pidu peal ei olnud mina sugugi purjus, ega teinud mingi-
sugust kära, mida tõentada wõiwad Hendrik Johani p. Teearu,
Jüri Johani p. Teearu ja Enn Johani p. Teearu ja Nikolai
Mihkle p. Tomson - kõik Talli wallast. - Selleperast palun
neid tunnistajaid ette kutsuda ja ülekuulata ja Jäärja walla-
kohtu mõistus selles asjas ümbermuuta ja mind õigeks tunnistada.
Tallil 5 webruaril 1913a. K Tallo
Wallakohtu Seaduse II jao paragrahwide sisu, mis tsiwilasjades nõudja ja kostja kohta käib.
§ 33. Wallakohus wõib kohtukäija ette tulemist nõuda, kui ta ka usaldusmehe on saatnud
teeb tagaselja otsuse.
§ 103. Kui nõudja ei tule, kutsub kohus ta teinekord ette, ehk kustutab asjatoimetuse
maha ja mõistab ta kostjale tasumist maksma 50 kop. kuni 3 rublani.
§ 104. Kui kumbki ei tule, kustutab kohus asjatoimetuse maha, aga nõudjale jääb õigus
asja uuesti ette tuua.
Süüteu asjades süüdistaja ja süüdistatawa kohta III j. § 27 sisu: Kui süüdistataw
selles Ülemtalurahwa kohtu piirkonnas on, kus kutsuja wallakohus, siis peab tema ise ette tule-
ma. Kui ta tulemata jääb, siis kutsutakse ta teinekord ette. Ei tule ta siiski, siis ei arwata
tehtud mõistust mitte tagaseljaliseks, ja tema wõib üksnes üleüldisel põhjusel edasi kaebada.
Kui ta ilma mõjuwa põhjuseta tulemata jääb, siis langeb ta trahwi alla esimene kord 1 - 5
rublani, teinekord 2 - 10 rublani. Ei ole ta mitte kohustatud ise ette tulema siis kuulatakse
ta selle wallakohtu ehk politsei poolt üle, kelle osakonnas ta elab.
III j. § 31. Kui erasüüdistaja ette ei tule ja ta usaldusmeest ei saada kustutab kohus
asja, kui see niisuguste hulgast on, mis leppimisega kustutakse. Wastalisel korral trahwib kohus
teda 50 kop. kuni 3 rublani ja kutsub ta uuesti ette.
Tunnistajate ja asjatundjate kohta, tsiwil- kui ka süüteu asjades.
II j. § 57 sisu: Ilma põhjuseta ärajäämise eest langeb tunnistaja trahwi alla 25 kop.
kuni 2 rublani ja ta kutsutakse uuesti ette. Kui ta teistkorda ette ei tule, trahwitakse teda kahewõrdselt.
§ 72. Ilma põhjuseta ärajäämise eest langeb asjatundja trahwi alla 50 kop. kuni
5 rublani ja tema asemele nimetatakse teine kui see wõimalik on.
Keiserliku Majesteedi ukaasi järele.
1913 aastal Januari kuu 25 päewal kuulas Jäärja wallakohus eesis-
tuja as. H. Kartau ja kõrwalistujate J. Toodu ja
M. Moppel osawõtmisel ja kirju-
taja G. Perler juuresolemisel omal awalikul kohtu istumisel
politsei kaebtuse asja
Karl Hansu p. Tallo wastu
awalikus kohas rahu rikkumise pärast
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Süüdistatav  Karl Tallo ja
tunnistaja Karl Leesment
Eesistuja awaldas kaebtuse, ja soowitas kohtuskäijatele asja leppimise teel lõpetada. Ettepandud küsimis-
te peale wastasiwad:
Kare Tallo:  Palun mulle tõentada, millega olen mina
rahu ja korda pidul rikkunud. Joobnud ma ei olnud.
Karl Leesment, tõtt rääkima noomitud, tunnistas: Jään
oma tunnistuse ja seletuse juurde, mis ma politsei
urjadniku Westmannile selle asja ülekuulamise juures
protokolli andsin.
KTallo
Kohus astus otsuse tegemisele.
Eesistuja H. Kartau