Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
II. On wollimeeste koggo noupiddand
maggasine wanna wõllapärrast; siis on
neid, kellel wanna wõlga maggasines
ette saand kutsutud; essiteks need wolglased,
Kellel praego ennam maad ei olle, need on:
Johan Sas on wõlga 5 tsetwt. 15 1/2 karn. ruk. ja
2 tsetwt. 8 karn. odre
Josep Korjus, 4 tsetwt ruk. ja 1 tsetwt. 8 karn. odre,
Jakub Korjus 7 tsetwt 49 1/2 karn. ruk. ja 2 tsetwt odre
Jaan Lahhe 2 tsetwt. 32 karn. odre.
Need nelli nimmetud wõlglast peawad
igga aastas 16 karn. rukkid ja 8 karn. odre
omma wõllast ärra tassuma, kui ei olle
wilja, siis peawad selle hinda 6 rubla
arwata tsetwt rahhaga maksma.
II Said Simo perremees Mihkel Spuhl
ja temma issa Jaan Spuhl wollimeeste
koggo ees kinnitama, et Mihkel Spuhl
kes nüüd perrepiddamist ennese kätte on
wõtnud, lubbab keik selle maia wõllad
omma issa maia kramiga ühhes ennese
peale wõtta ja lubbab omma jõudu möda
maksa, nenda kuida wollimeeste koggo
maggasine wõlgade pärrast heaks
arwawad keige nende wõlgnikkudega
kes made perremehhed on.
Nendasamma on ka Uetoa Jakub
Wuus ja temma issa Hindrek Wuus
sedda kinitama, et Jakup wõtab
Koos ollid wollimehhed, ja seal jures otsust teggemas.
tallitaia Juhhan Kellemett.
abbimehhed. Jaan Spuhl
Juhhan Korjus.
Mäewalla Kolimaias sel 23mal Paasto ku päwal 1868.
Kokko tullid wollimehhed ja tallitaja selle laeno
abbirahha pärrast, mis wallitsusse polest lubbatakse
laenata;
Siis on memmad arwanud, et laeno wilja ait ei jõua
mitte üksi wasto piddada, ja mõnnedel ka tarwis
weel sai wilja semet, et nälg mitte waewa ei teeks
on arwatud 500 rubla hõbbedad wiis sadda rubla hõbb.)
walla koggokonna peale laenata, mis siis wiljaks,
ehk, rahha neile antud kel hädda, et uutse wilja
kätte sawad.
Koos ollid wollimehhed ja peawannemaks
tallitaia Juhhan Kellemett
Jaan Spuhl
Mäewala kolimaias sel 12mal Wina ku päwal 1868
Wollimehhed tullid kokko nou piddama nende meeste
passide pärrast, kes ommale ühhe aasta peale passid
tahtwad, et woiwad tööd otsida ja kaugemale walda-
tesse kohta tahtwad otsida ja ka neid, kes Kauka-
sia male tahtwad ärra reisida;
Wollimehhed on heaks arwanud neile passid anda
ja ilma rahhata, neile kes tahtwad ärra minna; agga
Krono ja walla maksud peawad nemmad maksma
1869 aasta, Jürri päwani, et kui maksmisse aegas
need mehhed ärra on, siis ei olle otsimest: Agga neile,
Kes maggasine aitas wõlglassed, ja arwata et need weel
ennam wõlga teewad, on walla koggo lubbanud
isse nende wõlla eest wastata ja Tallitaia ei
woi neile mitte passi keelda siis kui nendel
maial mude innimestega, ja ka Mõisaga
wõlga ei olle.
Kes agga enne passi peal tööl käinud ja weel
tahtwad kude wisi töle minna peawad nemmad
ikka nenda samma kui ennegi passi eest rahha
maksma kakskümmend wiis koppik ku pealt.
Koos ollid wollimehhed, ja peawannemaks
tallitaia Juhhan Kellemett XXX
Jaan Spuhl XXX
Juhhan Korjus XXX
27 Lehhe
2 Tullid wollimeeste koggo tallitaia
Kupäewal
kässo peal kokko, ja piddasid nõu
kolimaia rehhe ehitamisse pärrast,
wollimeeste koggo on arwand, et
wald ei jõua ommast käest ehhituse
puid murretseda, siis on nemmad heaks
arwand ühheperremehhe sauna osta
se on Jürri Kaljo käest, mis kolm
kümmend nelli rubla maksab.
Ka sedda rahha arwasid wollimeh-
hed, et wald ei joua maksa; waid
lubbasid sedda wallalaeka rahhaga
walla kassaks wälja maksa, agga enne
Janipäwa peab se walmis ollema
Koos ollid Tallitaia Jaan Wuus
abbimehhed Mihkel Reets
wollimehhed Jürri Walgemäe
Rein Kaewand
Andrus Kellemet
Jaan Laoms
Karel Nurms
Kirjutaia J. Spuhl
28. Wina
Tullid kokko wollimeeste koggo tallitaia
Ku päwal
juhhatusse al ja piddasid nou walla
ja kronumaksude jäggamisse pärrast.
et kolmeteistkümne ja kuekümne aasta
wahhe meed peawad keik krono ja walla
makssud maksma ja on neid makso
arralissi liikmid luggedes leidnud
üks tuhhat kahheksasaddaseitsekümmend
nelja aasta teise pole aegas, üks
sadda wiiskümmend kahheksa meest.
Siis on weel wollimeeste koggo nou
piddand kuida koolmeistri palk
saab walla peal ärra jaggatud;
siis on nemmad heaks arwand,
et igga üks perremees peab üks
rubla maksma, igga wabbad mees
kolmkümmend wiis koppik, ja
igga koli lapse pealt kaks kümmend
koppik hõbbedat, ja kui se weel ei
peaks sedda lubbatud palka wälja
teggema, siis weel laeka rahha
intressid senna jure.; ja walla
28. Joulo
Wõllimeeste koggo tullid kokko Mäe
K. p 1875
walla kohtomaiase tallitaia kässo peale
1875 aasta II pole pearahha makso arrolissi
mehhi luggema. Siis on wollimeeste
koggo luggend makso arrolisseks liik-
meks 60ne ja 13ne aasta wahhe meeste-
rahwas; ja on rewisioni järrel nende
aastade wahhe meeste rahwast leid-
nud (157) üks sadda wiiskümnend
nelli meest, kelle peale selle aasta
teine pool makso peab sama ärra jäg-
gatud (214 rbl. 6 kopp.) kaks sadda nelli
teist kümme rubla ja kuus koppik; sest
on pearahha 1875 II pool 206, 56 kopp.
Kihhelkonnakirjotaja palk 6 rbl. ja Ma-
walla kulutaia rahha ja pollitsei teenri
rahha 2,70 kopp. Siis jääb igga
maksja liikel maksta 1,39 koppik
Allakirjotand: tallitaja Jaan Wuus
Jakub Wuus ja Mihkel Spuhl abbimehhed
wollimehhed: Jürri Kaljo
Prido Maker XXX Jürri Simo XXX
Karel Nurms XXX ja Kustas Sasse XXX
Mihkel Liwa XXX, kirjotaja J. Spuhl
26. Näri 1
Wollimeeste koggo tullid kokko Mäewalla
K. p. 1876
kohtomaiase 1876 aasta I pole makso
mehhed luggema;
wollimeeste koggo on luggend makso
arroliseks liiks 60ne ja 13 aasta wahhe
meeste rahwas, ja on rewisioni järrel
saand maksjaid liikmid 147 meest, ja
igga liikme peale arwand masksta
1,46 koppik; sest on siis pearahha
1876 aastat I pool 208, 62 koppik ja kih-
helkonna kirjotaja palk 1876 aastal
6 rbl. siis kokko 214, 62 koppik.
Allakirjotand tallitaia
Wollimehhed: Jürri Kaljo XXX Prido
Maker +++ Jüri Simon XXX Karel Nurms XXX
Kustas Sasse XXX Mihkel Liwa +++
Kirjotaia: J. Spuhl.
wälja maksetud sama.
Koos ollid kuus wollimeest:
Prido Prosowits
Mihkel Liiva
Willem Prosowits
Jürri Walgemäe
Otsust teggi tallitaia Andrus Spuhl
Abbimehhed: Jürri Walgemäe
Jacub Spuhl
Kirjotaia Jürri Spuhl
1871 aas-
Näriku
4mal päwal
Numb-
1. Mäewalla kolimaiase tullid talli-
Wolli-
taia kässo peal kokko wollimehhed
nikkude
ja piddasid nou, et kuida se norerah-
koggo.
wa raisko läind ello woiks parremaks
seada; et nored mehhed ja poisid igga
laupääw ja pühha pääw öse rummalal
wisil möda walda ümberhulkuwad ja
sel kombel jubba maast maddalast mõnda
õppiwad kurja teggema ja warrastama
Siis on nemmad nõupidanud, et se
ümberhulkuminne kauks, peab igga maia
wannem selle peale watama, kus temma
perre igga öse maggab; ja kui se
peaks kuskil sündima et kegi peaks
öse tütruku jure minnema, peab se
ülleanneto kui warras walla kohto ees
wie rublani trahwitud sama.
Ja kui perremees ehk maia wannem
nende ülleannetumade nous on neid sal-
gades peab ka nenda samma rahha
trahwi wiis rubla walla laeka
Siis on nemmad weel teiseks nou
piddanud et walla ammeti mehhed
peawad palka sama; Tallitaja peab
12 Okt.
Tuli wolinikude kogu Talitaja käsu
pääle wallamajasse kokku, wallamaksude
ärajäutamise pärast aru tegema.
Ülelugedes leiti 139 meest, kes 13ne
ja 60ne aasta wahel on, aga pärast tuli
wälja, et Jakob Sass No 90 juba wana on,
seepärast sai ta maksjate hulgast mahajää-
tud, nii et 138 maksjateks jäid.
Lugemata jäiwad 3 meest kes kadunud
on: Joosep Kolga, Johannes ja Aleksander
Reets; wald maksab nende eest selle poole
pääraha.
Selle poole aegas on järgmised maksud:
1. 1881 II pool pääraha 202,90 cp.
2 Wallakirjutaja palk 10,00 "
3 Kihelk. kirjutaja palk 6,00 "
4 Politsei teendre raha 4, 49 "
5 Maawallakuulutaja 1,50 "
6 Õli raha 3,20 "
Suma: 228, 09 "
Selle järel tuleb iga hingel maksta:
1 Rbl. 66 kop. ja jääb üle: 139 kop, mis
õli rahaks saab pandud.
II Pidas wolikogu nõuu nende passimeeste
pääraha wõlgade pärast kes isi kadunud
on, ja wõttis nõuuks, ülewaataja kohtu
käest luba paluda, neid wõlgasi sissetul-
nud passirahast äratasuda; aga kui
need mehed ajajooksul ilmuwad, siis saab see
raha laekasse jälle sääduslikult sisse tasu-
tud. Et nende meeste eest juba enni on maks-
tud, siis saab siin alamal üks Rechnung üles
pandud mis wallal ja laekal nende käest pärida on.
Wõlgniku nimi: Laekal: Wallal:
Mihkel Kulna 6 Rbl. 22
Mihkel Wuus 6 " 62 6 Rbl 8 cp.
Johannes Reets 1 " 94 30 " 98 "
Aleksander Reets. 11 " 51 " 1 " 66 "
Joosep Kolga 18 " 44 1 " 66 "
Suma: 44,73 40,38
1 Tallitaia kässo peal tullid wollimeeste
koggo kokko, Mäewalla kohtomaiase,
pearahha maksjaid mehhi ärraluggema.
Wollimeeste koggo on pearrahha mak-
so arrolisseks liikmetes arwand, kes jub-
ba essimissest Näri ku päwast sel aastal on
kolmteistkümme aastat wanna, senne kui
need, kes jubba kuus kümmend aastad on
täieste wannad.
Siis on Rewisioni järrel luggedes, sel-
le wannadusse sees, 13 kunni 60 aastast
sadik 149 meest, kes selle I pole krono
ja walla maksud peawad maksma;
pearahha 1877. I pool arwatud 205, rpl.
pollitsei teendri rahha sel aastal 1,20 kop.
Mawallakulutaia rahha "–"– 1,50 kop.
ja Juhan Palli pearahha wõlg. 22,41 kop.
Summa 230,11 kopp.
Se Johan Palli on 1868 aastal ilma walla
teadmata ja ilma passita Arhangeli
linna läinud ja seal süid weel suremad
teinud, et temma seal on wangede hulka
pandud, kus ta peab omma ello aeg jäma.
Siis peawad need 149 meest, iggamees 1 rbl.
57 koppik keik need üllemal nimmeetud
maksud kokko, selle I pole aegas 1877. ja
weel peale selle wanna wõlga 100 rubla
se wanna wõlg on agga nendel, kellel
sedda endiste pooldest on jäänd, agga mit-
te nendel, kes selle pole aegas jure tulle-
II On saand noupeetud, et kolimaia saab
ueste ehhitud, ja sedda wisi, et seinad sawad
ueste tehtud udest palkidest; agga kattus
peab sama üles tõstetud ja jäma wanna
wisi. Palkisi on arwatud 51; nende
hinda peab perrede ja wabbad kohta-
de peal ärrajaggatud sama kohha su-
russe järrel; mis aknade ja uste ja
ahju kiwwide ja meistri päwa palka
sedda peab sama arwatud wallalae-
ka kullu peale, ja kui tö walmis, siis
selle arro järrele üllewataja kohtust
lubba palluda, laeka rahhaat wälja
maksa, palgid peawad kohhe walja
wetud sama ja enne Jürri päwa
tulewa 1882 aastal 15 rbla. ja nõnda iga
aastal edasi, kunni wõlad ükskord maks-
tud saawad.
Kõik need eelseiswad Rechnungid:
3me aastane Laeka Rechnung
3me " pääraha Rechnung
Talupoegade üleüldine wõlgade aruleht
Mihkel Reetsi ameti wastawõtmise Rechnung
Magasiini Rehnung j.n.e.
on wolikogu läbi waatanud, ja neile on
see kõik selgeste ette pandud, ning läbikat-
sutud, ja leitud kõiki pidi õige olewat.
Et need rechnungid kõik hoolega kokku-
wõetud on, siis annawad wana Talitaja
Jüri Siimon ja kirjutaja J. Spuhl kõik
wallaraamatud pääle Magasiini kirjade
omast käest ära, ja ei wasta edaspidi
mitte, kui kuidagi wiisi ehk peaks mida-
gi edaspidi segadust sündima. Need kolm
aastat, mis mina kirjutaja ametid olen
pidanud, olen ma püüdnud kõigest jõuust
neid suuri segadusi selgitada, mis Jüri Spuhlist
tema kirjutamise aegas Mäewalla kirjadesse
oliwad tehtud. Ja selle aja sees olen ma
nii palju selgust selle segaduse sisse jõuud-
nud saata, et nüüd kõikide wõla arwud
õiged on, ja edaspidi maksu juures kellelgi
wastu rääkimist ei saa olema! Nende üle-
mal tehtud otsuste järele on edaspidise tege-
wusel kindel siht ja rada ees, mille järele
kõik asi korraliselt ja õiete toimetatud wõib
saada, kui seda silmas hoitakse!
Et see arupidamine kõik õige on, seda
tunnistawad wolinikud oma allkirjadega:
Pääkohtunik Jaan Spuhl
Wolimehed: Johan Spuhl XXX
Aadu Kolga XXX Hindrek Reets XXX Jüri Walgemäe XXX
Mihkel Liiwa XXX Johan Kaewand +++
Jüri Siimon Talitaja
Kirjutaja Jaan Spuhl.
Mäewaldas 18mal Januaril 1882.
Kuu päew No
27 Mail
Mäewalla wolikogu tuli wallama-
jasse kokku, walla maksude ärajauta-
mise pärast nõupidama.
Mehi, kes 13ne ja 60ne aasta wahel on,
leiti 143 meest ülelugemise järel Revis-
jonist.
Tänawu I poole aegas on 6 maksu ära-
jagada, need on:
1. 1880ma I pool pearaha 202 rbl. 90 k.
- 2. " – " Polizei teendri raha - 1 " 20
3. " – " Mawalla kuulutaja" - 1 " 50
4. " – " Wallakirjutaja palk 10 rbl –
5. Koolilaste õliraha 40 lb à 8 k. 3 " 20.
6. Kiriku puhastuse raha
2 " 20
Suma: 221,00
Siis maksab igaüks 1880 I poole aegas:
1,55 kop. (üks rubla ja wiiskümendwiis kopik).
ja jääb üle 65 kop., mis 1880ma II poole
juure saab arwatud!
Koos olid wolimehed:
Mihkel Wuus, Priidu Maaker, Johann
Spuhl, Jüri Walgemäe, Hindrek Reets,
ja Adu Kolga.
Talitaja: Jüri Siimon
Mihkel Liiwa ja Johann Kaewand.
Kirjutaja: JSpuhl.
2 August
Mäewalla wolikogu tuli walla-ma-
jasse kokku, ja pidasid nõu, kuidas tuleb
koolimaja sooja-pidajaks teha, sest et
mullu talwel pidi külm lapsed ära wõtma
Nõuuks sai wõetud et koolituba peab
seest krohwitud saama, siis näitab ta
seest ka walgem ja wiisakam wälja, ja
mis wallale auuks tuleb, on kõige enam see,
kui nad oma koolimajat hariwad ja korras
peawad. – Et wallal omast käest lupja
polnud, siis sai üks palwe-kiri meie auustud
mõisa herrale walmistud, kes igas asjas kiidu-
wäärt hoolt peab, ja koolimaja ehituse juure
se willi mis maggasine aitas seisab, peab
sama ümberwahhetud walla peremestest
ja kohhe tännawo aasta igga perremees
peab üks tsetwert rukkid ümber wahhetama,
et maggasine willi peab parremaks jäma
ja se mis saab wälja laenatud, peab tallitaia
selge wilja süggise wasto wõtma agga
mitte lustjaid egga mulda.
Siis jääb otsus, et kaks kümmend kahheksa
tsetwerti rukkid peab sama tännawo aasta
sama ümber wahhetud; igga perremees üks
tsetwert, siis peab tallitaja kohhe käsk
ümber andma, et igga perremees kohhe
kewwade wiib se willi aidast wälja
lomade tarwis ja toob süggise head
rukkid aita seisma.
Tallitaia Jaan Wuus
Mihkel Reets
Hindrek Reets
kirjotaja J. Spuhl
9. Janik. k.
Mäewalla wollimeeste koggo tullid kokko
tallitaja kässo peal ja ka kakskümmend,
perremeestest; noupiddama maggasine
wilja mümisse pärrast;
Wollimeeste koggo nende perremeestega
on sedda heaks arwand, et maggasine
willi sünnib ärra müa ja rahha int-
ressi peale panna; agga se willi mis
praego aitas seisab ei sünni müa,
peab enne sama walla perremeestest
paremaks wiljaks wahhetud, et se
willi wilja hinna maksab.
Koos ollid peremeestest:
1. Johan Reets 2. Jürri Simon 3. Jüri Kaljo
Lao 7. Andrus Spuhl 8. Jürri Walgemäe 9. Andrus
Kellemet. 10. Kristohw Nurms 11. Jaan Spuhl 12.
Johan Korjus 13. Mihkel Liwa 14. Kustas Spuhl
15. Jaan Lass. 16. Jaan Korjus 17. Jakub Spuhl 18.
Kustas Kolga 19 Hindrek Wuus 20. Willem Prosowits
Wollimehhed: Andrus Kellemet
Jürri Walgemae Rein Kaewand
Jaan Lahhe Jaak Laoms
kirjataia J. Spuhl.
peale wallaliigete käest wõetud, seepärast
et kõik wanna wõlg ometi ükskord tasutud
saaks! Johannes Reets, kes seiamaale üsna
kadunud, ja ilma passita oli olnud, ilmus
nüüd äkiste wälja, ja nõuudis passi, mis ka
temale antud sai, aga kahe kuu peale, et ilma
siis rutem ta käest selle wõla käte saaks.
Wõla pärast sai tale üks wali kiri saadetud,
et ta seda warsi ära saadaks.
Mihkel Wuusist küll praegu ei tea, aga
kui ta kord kuskilt ilmub, siis saab see wõlg
wälja wõetud, ja walla liikmed saawad seda
tagasi; aga kui ta koguni ei ilmu, siis kan-
nab kogukond seda kahju.
Priidu Lahe ei saand mite seltsi loetud,
et ta wangis on, ja tema poeg Karl, kes
küll maksu alune juba on, aga poolteti ker-
jamise peal on, jäi ka kirjast wälja.
Niisamuti ka Ottu Tõns, kes wigane, ja
keda mõisa herra armu poolest oma juures
peab! - Ka sai Rätsep Johan Korjuse
pärast otsuseks tehtud, kes seiamaale küll
maksu kirjas oli, aga kangekaeluse, waesuse,
ja ka sellepärast et ta wigane on, ei ole
ta seiamaale mitte maksnud, ehk teda küll
mitukord ka kohtu poolt seks on sunnitud,
aga et tema wõlg nüüd ränka suur on, siis
wõttis wolimeeste kogu wõlga tale kõik kinkida
ja tagasi jätta, kui ta oma muldse aas-
tase pearaha äramaksaks, ja siitsaadik kor-
ra-pärast maksma hakkaks; see nimetatud
mees oli ise ka selle nõus, ja sai seepärast
siia protukolli üleswõetud, et ühtegi salgamist
ja wastapanemist edaspidise maksmise juures
enam tema poolt ette ei tuleks!
Spuhl, Hindrik Reets, Jüri Walgemäe, ja
Aadu Kolga
Talitaja: Jüri Siimon, Peakohtumees: Jaan
Spuhl. Abimehed: Johan Kaewand ja Mih-
kel Liiwa
Kirjutaja JSpuhl.
26 Jürri
Tullid kokko wollimeeste koggo
ja piddasid nou kuida nemmad
walla koolmeistri palka woiksid
suremaks tehha, siis on koolmeist-
rile saand nende noupiddamist
möda palgaks moistetud walla-
polest, (sest maad on moisa polest)
üks tsetwert rukkid ja üks tsetwert
odre maggasi aidast ja iggaüks
kes lapse koli toob, peab küünla
rahhaks maksma kolmkümmend
koppik lapse pealt, ja wald peab
ahjo küttust raioma ja ka metsast
wälja widdama.
Koos ollid wollimehhed ja tallitaia
kes otsust teggi.
Allakirjotand tallitaia:
Andrus Spuhl
kirjotaia: J. Spuhl.
31. Heina
Kupäwal
kässo peab, et ued walla ammeti
mehhed peawad sama wallitsedud;
ette tullid wabbadikkud ja ilma
madeta liikmed: moisa ja
walla sullased, kellest sadekud on
igga kümne mehhe pealt.
Mõisa sullased:
Kustas Spuhl
Willem Laoms
Juhhan Reets
Rein Kolga
Hans Prussak
nende sadikuks on saand:
Perremeeste sullased:
Mihkel Simon
Willem Weltberg
nüüd perrepiddamist, ja siis lubbab
temma ka omma issa wõllad keige maia
kramiga ennese peale wota ja lubbab neid
maksa kuida kuida keik wõlgnikkud ja
kui joud annab weel rohkem kui wollimees-
te koggo sedda märab igga aastas.
Siis on wollimeeste koggo keige wõlla.
maggasine wanna wõlla pärrast nou
piddand, et igga wõlgnik peab nii hästi
talwe, kui siis wilja pealt mis wõlga kelle-
gil on 8 karn. tsetwerdi pealt maksma
ilma protsendita; ja need ilma madeta
wõlgnikkud, kui ei olle Jürri päwaks
1876 aastal mitte sedda jaggo wõllast
makstud mis nende peale on arwatud,
peab tallitaia aegsaste moisa pärris
härraga sedda kaupa teggema, et need
wõlgnikkud sawad moisa töse pandud,
et omma wõlga sawad maksta, ja
kolmas ossa nende päewa palgast peab siis
nende wõlla tassumis seks jäma.
Allakirjotand: Jurri Walgemäe XXX
Rein Kaewand XXX Andrus Kellemet XX
Jaan Lahhe XXX Jaan Laoms XXX
Karel Nurms XXX
Tallitaja Jaan Wuus XXX
Mihkel Reets XXX
Hindrek Reets XXX
Kirjotaia J. Spuhl
10. Talwe
Wollimeeste koggo tullid Mäewalla kohto
maiase kokko ühhe Riddala kihhelkonna
Kohto Circolairi kirja peal, üht meest
wallitsema wannade tallitaiade ja
kohtowannemate hulgast, kedda sünnib sata
kihhelkonnakohto kõrwa meest wallitsema.
Et wannade kohtomeeste ja tallitaiade
hulgast ei olle mitte nisuggust meest ollemas,
kes kirjotada ja luggeda moistwad, et
senna wallitseda sata wõiks, siis on
wollimeeste koggo wallitsend tallitaia
abbimeestest, Mihkel Reets, kes kirjota-
da ja luggeda mõistab.
Allakirjutand: Jürri Walgemäe
Rein Kaewand XXX Andrus Kellemet
Jaan Lahhe XXX Jaan Laoms XX
Karel Nurms. XXX
Tallitaia: Jaan Wuus XXX
kirjotaia J. Spuhl
Tallitaia kässo peal tullid kokko wollimeeste
Koggo Mäewalla kohtomaiase walla
koolmeistri palga pärrast nou piddama.
1. On wollimeeste koggo küssinud, kui paljo peaks
pärrima
Koolmeister Jürri Spuhl palka aastas, kui
need maad jäwad mis mõisa polest selle
Kolimaja jure wallale abbik on antud.
2. Kui walla kirjotamist omma peale wõttab
mis siis selle eest palka pärrib aastas.
Koolmeister Jürri Spuhl on pärrinud
walla käest koolmeistri hammeti eest peale
nende made, mis mois on annud selle tarwis;
wiiskümmend wiis rubla hõbbedat rahha,
walla kirjotamisse hammeti eest aastas
kümme rubla hõbb. rahha üks tsetwert
rukkid ja üks tsetwet odre ja siis
Kirjotab ka maggasi kirjotusse; et
tarwilinne ahjo küttus ja maia õigel
aial saab parrandud kus tarwis, et üks
rehhe tubba saab ehhitud ja se kiwwi
aianink saab ueste ülles laddatud
Wollemeeste koggo on sedda
Keik lubband, mis üllemal nimmetud
palga pärrast on nägitud ja koolmeister
Jürri Spuhl jääb Mäewalla koolmeister
ja walla ja maggasine kirjotaia; agga
selle rehhe ehitamissepärrast, ja kuida
se rahha palk wallast korjatud saab.
lubbab wollimeeste koggo teine kord
noupiddada.
Koos ollid: wollimehhed:
Jürri Walgemäe koliwöölmünder
4. Jürri
Mäewalla Kolimaias sel 21sel Näri ku p. 1867.
Tulli wollimeeste koggo kokko Maggatsine
aida lahti teggemisse pärrast ja on sedda aega
märanud, et waib 23mal Näri ku päeval lahti
tehha, kus jures tallitaia peawannemaks olli.
Koosollid wollimehhed Jakob Spuhl
Josep Spuhl
Mihkel Lao
Mihkel Kalja
Talletaia Juhhan Kellemett XXX
abbimehhed Juhhan Korjus XXX
Mäewalla kolimaias sel 13mal Talwe ku päwal 1867
Tullid kokko wollimeeste koggo ja maggasine mees,
kus maggasine wälja laenaminne ja sisse maksminne
ja mis wallale maggasines sel aastal wõlga on jäänd,
ja mis wõlla eest pandiks on ülles kirjotad sai wolli
meeste koggole ülles antud; ja
teiseks, kuida krono ja walla maksud sawad
ärra jäggatud; siis on wollimeeste koggo heaks
arwanud, et igga meeste rahwas, kes jubba
Kolmeteistkümme aastad wanna on; peab maksud maksma
hakkama, kunni kuekümne aastast sadik; ja
Kolmandaks, et kohtomeeste ja tallitaia palgad pea-
wad maggasine wilja kassa tapitest, Rewisioni-
hingede arro järrele n seadusse möda makstud sama.
Neljandamaks, et walla kirjotaia palk peab pea-rahha
maksjade käest korjatud sama.
Koos ollid kuus wollimeest ja tallitaia kes
otsust teggi.
Tallitaia Juhhan Kellemet.
abbimehhed Jaan Spuhl.
Juhhan Karjus.
Mäewalla kolimaias sel 5mal Närri. Ku pawal 1868
Tullid wollimeeste koggo kokko, maggasine aida
lahti teggemisse pärrast, ja on siin nou wõtnud,
maggasine aidast jubba tännasel päwal häddalis-
tele leiba anda.
Teiseks on siin lubbatud, kes waesed, agga ei joua
ennast toita, peab tallitaia, kui tahtwad kuski
wälja töle minna, ilma rahhata tenimesse
passi andma.
27 Februar 1.
I Mäewalla wolimeeste kogu
tuli kokku nõu pidama magasini
aida lahti tegemise pärast; nende
nõu järele pidi ait 1sel Märtsil sama
lahti tehtud, ja 2 walla waest pidid
tänawu aida summast ilma walla
tagasi maksmiseta wilja saama!
II Sai Rannamihkli peremehe Jaan
Lahele wolimeeste soowimist mööda, tema
palwe peale Tallina wilja raha tasu-
misteks 16 rbl ja 6 kop hõb. lainatud,
selle peale, et ta seda raha ühe
aasta pärast tagasi maksab, ja kui
ei peaks jõudma, siis saab ta saun
ära müüdud, ja se raha sealt wälja
wõetud!
III Ka sai wolimeeste kogust luba-
tud walla koolimaja omaduseks 3
laulupilli ehk harmoonikat osta, ja
sia maale ilma olid; ka ei olnud sia-
maale koolimajas üht ainust linealit
mis koolmeistri soowimist mööda
ka lasti teha; iga laua jauks 2
tükki. - Nisammuti saiwad ka
seina kaartitele uued rulliaiamise
keppid tehtud; kuna neid seniajani
weel ei olnud! Seda raha lubas
wolimeeste kogu kõik ülema kohtu
luba peale wallalaekast wälja-
maksta!
IV Ka on wolimeeste kogu sel
pääwal walla-kirjutaja palka
kinnitand; se on et kewade pea-
raha maksu ajal saab pool sest
palgast, ja sügise teine pool ka pea-
rahaga seltsis suma 20 rubla hõb.
temale talitaja poolt wäljamakstud.
Aida kirjutamise palk on 1 tsetwrt.
rukkit, ja 1 tsetwrt. odre, magasini
aidast saab makstud!
Mihkel Wuus, Priidu Maaker, Johan Spuhl
Hindrek Reets Juri Walgemäe. Adu Kolga.
Kirjutaja JSpuhl
siis peab teda niikaua selle koha peal
peetama, kunni ta töötegiaks saab. Päran-
duse õigust ei ole kaswandikul mitte!
Wolimehed: Johan Spuhl
Hindrik Roots
Jüri Walgemäe
Aadu Kolga.
Kirjutaja: JSpuhl
14 Febr.
Talitaja käsu pääle tuli wolikogu
wallamajasse kokku wallamaksude ära-
jautamise pärast. Ülelugemisel perekon-
na kirja järele leiti maksuarulisi kes
13ma ja 60ne aasta wahel on 143 meest, aga
neist on üks (Mihkel Reets) surnud, ja tõine
(Johannes Reets) kadunud. Wald maksab tema
eest. Maksjateks jäiwad 141 meest; igaühel
tuleb maksta selle järele 1 Rbl. 62 kopik
siis jääb 16 kop. üle, nii kui eespool nääme:
1. 1881 I poole pääraha 202,90 k.
2. Wallakirjutaja palk 20,00 "
3. Maawallakuulutaja raha 1,50 "
4. Õliraha 3,86 "
Suma 228,26 "
Maksjaid 141 hinge a 162 cp. = 228,42 kop.
rest 16 k.
Talitaja Jüri Siimon
Wolimehed Johan Spuhl
1. August 3
Talitaja käsu pääle tuli wolinikude
täis kogu kokku, wallale uusi ammeti
mehi walima. Walimine sündis häälte
paljuse järele. Walimisele oliwad tulnud:
Wolimehed: asemik: Jakob Proosuwits
Wabadikude wolinik: Johan Spuhl
Peremeeste wolimehed: Hindrek Reets.
Prottokoll
Tähentus
9. Märts
Tallitaja kässo peale ollid wollim.
hed koos.
Wollimehed Willem Weltberg
Johan Kilemet
Talitaja Mihkel Reets.
I Tegid pea rah arru, Mehed loeti
ülle ja leite et meeste hulg olli 138
mees siis tulli maksa mehe peale
I pool 1882 politsei teenre rah. 4.49 kop.
Rentereise
202.90
Summa 207.39 kop.
Selle järel tulleb iga hinge peale
151 kop. Siis jääb üle 90 kop mis
kooli maja õli rahaks saab.
2. II Tehti otsuseks et hädalisi olli kes
wilja tahtsid, Magasi aita sel 13mal
Martsil lahti teha, ja lubati igga
maad pidda hingele kuus wälja anda
1/2 Tsetw. rug. 1/2 Tsetv odre.
Iga waesele 1 küllimist rugid.
Prottukoll
Tähentused
Wollimehed allakirjutanud
Jakob Nurms XXX
Ado Kolga XXX
Willem Weltberg XXX
Hindrek Reeds XXX
Juhan Killemett XXX
Talitaja Mihkel Reeds
Kirjutaja MKentma
1. Septbr
Ollid Tallitaja kässu
peale wollimehed kokko
tulnud ja tegid pearah-
ha arru. Rewision sai loe
tud ja leiti et olli 139
maksu arrulist meest.
ja nende peale olli korja
Rentei maks: 202,90 kop.
Walla kirjut 27,40
Kihelkoh kirj. 6,00
Summa 23630
Wina
Mäe walla kohtumaiasse tullid
kokko, wollimeeste koggo, nõu
piddama, kuida Kronu- ja walla-
maksud wallameeste peale tulleb
ärrajaggada:
I. Mäewalla pool pearahha II pool
1879 aastal on 202 Rbl. 90 cop.
ja pole aasta walla kirjutaja
palk 10 rubla, ja kihelkonna
kirjutaja palk 6 Rubla; kokko
3 maksu: 218 Rbl. 90 cop.
Mehi on arwatud Rewisjoni
järrel lugedes 13 ja 60 aasta
wahel; ja on luggedes saand 144
meest, ja on iggamehhel maksta
selle pole aegas 1 Rbl. 52 cop.
II On wollimeeste kogu Rein
Kolgale, kes Ma kaitse-wäetenis-
tusest taggasi tulli ilmarahhata
pole aasta walla passi lubband.
Mihkel Wuus
Johann Spuhl
Ado Kolga.
Abbimehhed: Mihkel Liwa
Johann Kaewand
Kihelkona kohtu polest läbiwaadetud
11 Jõulok. p. 1879.
wollimehhed:
Moisasullastest: Karel Nurms
Perreme sullastest: Rein Kaewand
Omma kaepeal: Prido Prosowits
Perremeestest: Mihkel Liwa
Maggasine mees Jürri Kaljo.
Koos ollid wollimeeste koggo ja otsust
teggi tallitaja Juhhan Kellemet
Mäewalla kolimaias sel 9mal Paasto kup. 1870
Wollimeeste koggo ollid nõupidamas
Maggasi aida lahti teggemisse pärrast, et
willi peab enne ümber mõedut sama,
kui uus tallitaja hakkab wilju wälja
andma, ja siis on nemmad heaks arwand,
et walla waestele igga kuus üks
küllimat wilja peab sama antud
senni kui ue leiwani, ja Maria
Lahhe, kes Juhhan Korjusse jures
kaswatada pääb sama igga kuus üks
tsetwirik rukkid.
Siis on nemmad lubband et Maggasi
ait peab lahti tehtud sama sel 12mal
Paastu kupäawal.
Koos ollid kuus wollimeest ja talli-
taia Andrus Spuhl
Jakub Spuhl
Jürri Walgemäe.
Mäewalla wollimeeste koggo sel 3mal Jürri
ku päwal, 1870. Mäewalla Kolimaias
Tallitaja kässo peal tullid wollimeeste
koggo kokko ja piddasid nou pearahha
makso jautamisse pärrast;
Siis on nemmad heaks arwand, et peab pearahha
nende walla liikmede peale sama arwatud, kes
jubba kolmeteistkümne aastased on kunni
kuekümne aastani ja peawad ka need kes
selle aia sees ärra surnud, kui pearahha
on wõlgo olnud selle makso sees olle-
ma, ja nende warrast mis neil on
järrel jäänd, se rahha nende eest,
"Tähendus protukoll No 4 juure.“
Iga hingele tuleb 1880 II poole aegas 1 Rbl.
79 kopik maksta, kust 59 kop üle jäeb, mis
Petroleumi rahaks saab koolilastele! Niisamuti
ka see 65 kopik mis kewadisest rahast üle jäi!
Suma: 1 Rbl 24 kop.
Wolimehed: Mihkel Wuus XXX
Priidu Maaker XXX
Johann Spuhl XXX
Hindrik Reets XXX
Jüri Walgemäe XXX
Aadu Kolga XXX
1880. 2 Jõulo k.p. Kihelkona kohto
poolest läbbi wadetud.
30 Dezembr
Talitaja käsu pääle tuli wolinikudekogu
kokku, ja ette tuli Christov Nurms, kes tahtis
selle waese lapse Priidu Lahe poia Johan Lahe
enesele kaswatada wõtta, sest et isa wangis ja
ema surnud on, ja laps alles 5 aastat ja 4
kuud wana on. Wald lubab Christov Nurm-
sile selle lapse heaks 5 aastat Magasini aidast
2 külim. ruk. kuuks abi anda, kunni poiss
koolis hakkab käima. – See raha, 10 rbl, mis
lapsel emast järel on jäänud, saab nüüd seisma-
pandud, ja kui ta koolis hakkab käima, siis
saab temale sest rahast kooliriided ja raa-
matud, ning muud tarwitused ostetud, ja
sest rahast mis Talitaja käes on 2,72 kop.
saab üks tünder kartuhwlid, ja jala warjusi
ostetud. Kristov Nurms wõtab seda last enese
kaswandikuks, lubab teda heaste kaswatada
ja õpetada, ja ei tohi teda mitte enesest ära-
lükata, kui ta weel alaealine on. Siis on
ka lapse kohus, kui ta on suureks saanud oma
kasu-isa eest muretseda. Ja kui kasu-isa ehk
juhtub ärasurema, ja laps pole weel töötegia,
Kirjotaia palk peab sama arwatud
teise pole pearahha makso jure
kuus koppik igga mehhel:
koos ollid wollimehhed:
Talletaia Jaan Wuus
14. Paasto
Mäewallawollimeeste koggo tullid kokko
Kup. 1875.
tallitaia juhhatusse al noupidama mag-
gasine aida lahti teggemisse pärrast.
I. Tullid ette need kes maggasine aidast
tahtsid laenaks wilja wõtta, et ue leiwa-
ni läbbi sada, ja on ülles annud wollimees-
te koggole kui paljo igga üks laenata
tahhab.
Siis on kaks kümmend üks perremeest olnd
kes laenata tahtwad ja üllepeakokko, mis
nende kahhekümne ühhe perremehhel tarwis
olli wilja kuusteistkümme tstvt rukkid
kolm tsetwk; ja odre kolmkümmend seitse
tsetwt kaks tsetwk.
Wollimeestekoggo on sedda neile lubband
laenta; agga tallitaia peab pandi kohhe
iggamehhe laeno peale nende lomadest ülles
kirjotama. Weel on wollimeeste koggo
nendele kes waldas tõeste waesed on kuus
wanna innimest, igga ühhele kolm tsetwki
rukkid lubband, igga ku sees nelli karnit-
sad, se on Martsi kuust kunni Augusti kuni.
üllepea kaks tsetwt kaks tsetwk rukkid.
II Piddasid wollimeeste Koggo nou, et
12 Dezbr.
Mäewalla kohtumajasse tulid
wolimehed Talitaja käsu pääle kokku,
ja neile sai Talitajast kuberneeri Herra
küsimine Mihkel Rääli poegade Anton
ja Johan Rääli pääraha üle ette
pandud, "kas wolikogu lubab need nii-
kauaks päärahast priiks, kunni isi tööle
hakawad?"
Selle pääle mõistis wolikogu, et Mihkel
Rääli ei ole mitte nii waene, et ta seda
ei jõuaks maksta, mõlemad poisid täieste
maksu alusteks. Päälegi on juba wanem
poeg Anton peremeest teenimas, kus pere-
mees ta maksud maksab, ja noorem poeg
Johan on kodu küll, aga tal on saare
wahi amet, mis eest ta pääle kolme tündri
rukit peremeeste kääst palgaks saab!
On ju waldas weel palju waesemaid
inimesi kes abi tahawad saada, seepä-
rast ei wõi tema poegi mitte priiks
lasta!
See nõu otsus sai ühes era-protu-
kollis kihelkonna kohtusse saadetud!
Koos olid:
Pääkohtunik Jaan Spuhl XXX
Wolimehed: Johan Spuhl +++
Mihkel Liiwa XXX
Johan Kaewand  XXX
sama kaks tsetwerti ja kohtowan-
nem kaks tsetwerti ja kahhe abbimeh-
hel kokko kaks tsetwerti rukkid aastaseks
palgaks makstud; mis tallitaia peab
walla higede arro järrele igga rewi-
soni hinge pealt 1 1/2 karnitsad rukkid
kokko korjama ja Maggasini aidast
ühhekorraga teistel kätte mõetma-
Siis on nemmad kolmandamaks
weel noupiddand, et walla kirjotaia
palk mis wõlgo on peab sama walla
laekast wälja maksetud ja tallitaia
peab sedda eddasipiddi jälle laeka
sisse walla käest korjama.
Koos ollid kuus wollimeest
Jurri Walgemäe
Mihkel Liwa
Tallitaia Andrus Spuhl
Kirjotaia Jürri Spuhl.
Wollimeeste protokoll
aastal
Küünla
Tullid kokko wollimeeste koggo ja
Wollini
Ku 12mal
moistsid üht wollimeest seadusse järrele
kude
päwal
ammetist lahti Prido Prosowits.
koggo
Ja ilmamadeta liikmede hulgast.
ja ilma
sai wallitsedud wollimees teise
madeta
assemel Kustas Sass.
Koos ollid Tallitaia Andrus Spuhl
wollimehhed: Rein Kaewand
Jürri Walgemae
tal 15mal
Wollimeeste koggo tulli kokko
Paasto
tallitaia kässo peal ja piddasid
kupäwal
nikude
nou maggasi aida lahti teggemisse
pärrast, et neile laeno aidast
laenata, kellel häddast tarwis ja
et laenaja käest peab tallitaja
22. Paasto
K.p. 1876
kohtomaiase tallitaia kässo peal, mag-
gasine aida lahtiteggemisse pärrast.
Wollimeeste koggo on lubba annud, et
tallitaia peab jubba tännasest päwast
sadik aida lahti teggema, sest et tän-
nawo aasta arwata on wähhe neid kes lae-
nata tahtwad, ja aitas on wanna wilja
seismas, et siis sedda uemaks ja parre-
maks wiljaks saaks; agga tallitaja
peab kui keski laenama tulleb, pandi
wõtma kui laenab; weel on lubbatud kui
wallawaesele kuus kuud aega, iggaühhele
4 karnitsad iggas kuus, ilma taggisi
maksmatta.
Allakirjotand tallitaia: Andrus Kellemet
Jakob Wuus Mihkel Spuhl Wollimehhed:
Jürri Kaljo +++ Prido Maker Jürri Simon
Karel Nurms +++ Kustas Sasse +++ Mihkel
Liwa XXX Kirjotaia J Spuhl.
6. Mihkli
3 Wollimeeste koggo tulli kokko Mäewalla kohtamaia-
Kp. 1876
se, tallitaia kässo peal, pearahamakso arrolissi liik-
mid luggema; siis on nemad arwand 60ne ja 13ne
aasta wahhe makso arroliseks, ja on saand neid
rewisioni järrel 154 meest kes keik Krono ja
wallamaksud peawad maksma; nende peale on ar-
watud, pearahha 1876 II pool, 208 rubla wallakir-
jotaia palk 1876 aasta ette 10 rubla. Mawallakulu-
taia ja politsei teendri rahha 2,70 koppik Jürri
Kruus kes surnud ja pearahha wõlga 10,99 kop-
pik, temma issa Jürri Kruus, kes wanna ja jouta
3,69 koppik paranahha wõlga; kokko 235 rubla
38 koppik; siis on igga liikmel maksa 1 rubla
53 koppik; kellel wanna wõlga, peawad wõlla
suruse järrel maksma, et 100 rubla saab maksnud.
Allakirjotand tallitaja: Andrus Kellemet
Jakub Wuus Mihkel Spuhl
Wollimehhed: Jürri Kaljo +++ Prido Maker +++
Jürri Simon XXX Karel Nurms XXX
Kustas Sasse +++ Mihkel Liwa XXX
jubba kohhe maia ülles ehhitada.
Koos ollid wollimiehhed: Jürri Kaljo
Prido Maker Jürri Simon
Mihkel Liwa Karel Nurms
Kustas Sass
Tallitaja.
Kirjotaja: J. Spuhl
Mäewalla wollimeeste koggo tulli kokko nou
piddama Maggasi aida lahti teggemisse
pärrast: Et peab sama tännawo kewwade
antud aidast perremeestele wahhetada parremaks
wiljaks 14 tsetwerti, se on igga perre peale
pool tsetwerti rukkid; ja ka laenamisse
peale woib jubba tännasest päwast sa-
dik aita lahti tehha, ja waestele ei sa
mitte tännawo aida summast antud, waid
sest mis wald sisse maksnud.
Koos ollid wollimehhed: Jürri Kaljo
Jürri Simon Prido Maker Mihkel Liwa
Kustas Sas Jürri Walgemäe maggasi mees
Tallitaja Andres Kellemet Mihkel Spuhl Jakub Wuus
3 Wollimeeste koggo tulli kokku noupiddama.
K. p. 1877.
Kolimaia ehhitamisse pärrast; siis on
nemmad nou piddanud, et se maia kattus
jääb wanna ja peab sarikade ja krants
pudega ühhes sama ülles tõstetud ja
siis seinad senna olla ued tehtud ja
sissepoolt tubbade olleminne parem
sisse jaggatud, nenda, et kaks tubba
keigist jääb, et siis ruum mõllemis ennam
rumikam ja se kolmas tubba ärra kaub;
ja on arwand Juhhan Spuhli selle eh-
hitamisse jure ja lubbawad temmale
60 koppik päwas.
Juhhan Spuhl on wollimeeste koggo ees
sedda ehhitust ennese peale wõtnud ja
on agga nii kaua ehhitamis jures töös
ja seab keik korra järrele töle, kui
seinad jubba üllewel on, siis jääb ilma
meistrita koolmeistri üllewatamisseks.
Koos ollid: Jürri Kaljo Jürri Simon
Prido Maker Mihkel Liwa Kustas Sass
Andrus Kellemet Jakub Wuus Mihkel Spuhl
Kirjotaja J. Spuhl
III Peremeeste wolinikud:
Jakob Nurms
Aadu Kolga ka magasiini aidamees
Wilhelm Wettberg ka kooli wöörmünder
IV Pääkohtumees ehk Eesistnik:
Johan Kelemith
Jüri Siimon Järjemees wõi kõrwasmees
V. Talitajaks:
Mihkel Reets ka kiriku wöörmünder
Hindrik Roots Abimees
Jakob Korjus Abimees.
Allakirjutanud:
29 Sept. 4
Tulid wolimehed wallamajasse Ta-
litaja käsu pääle kokku, ja ette tuli
wabadik Mihkel Lao, kes palus woliniku-
de kogu, kas ei oleks wõimalik Johan
Reets poeg Gustavid, kes 18 aastat wana,
sünd. 4 Aprillil 1863, temale toitijaks
sääduslikult protukolli üleskirjutada,
sest et temal enesel last ei ole, ja isi
juba wanaks jäeb. Et ka noormees Gus-
tav Reets, tema ema ning wennad selle
nõuus oliwad, ja wolikogul selle wastu
mingisugust põhjust polnud, sai see asi
protukolli üleswõetud, ja keiserliku kihelk.
kohtule kinnitamiseks ettepandud!
II Pidas wolikogu nõuu koolimaja
paranduste pärast, ja leiti, et mõnest
kohast seinad uueste krohwida tahawad,
ja ahi parandada, ning need kulud wal-
lalaekast wäljamaksta. Ka lubas wo-
likogu ühe Eesti- Liiwi- ja Kuuramaa
raha, mis kooliõpetaja Tartust pidi
tellima. - Koos olid wolimehed:
Johann Spuhl, Hindrek Reets
Jüri Walgemäe ja Aadu Kolga.
Kirjutaja J. Spuhl
Nüüd tegi wolikogu kindlaks, et need
nimetatud 5 meest edaspidi mitte enam ei
saa pääraha maksjate hulka arwatud, kui
nemad mitte teada pole, kus nad on! Teatawad
koguduse liikmed maksawad edaspidi nende
eest wälja, aga pääraha raamatus wõib
siiski küll ülestähendada, kui palju nende
wõlg wallaga suurdub, et kui nemad kord
wälja tulewad, siis seda nende käest päritakse,
ja wallaliikmetele pääraha maksust nii-
palju tagasi arwatakse, kui nende käest
on kätte saadud, ehk kuidas wolikogu arwab,
ehk saab see raha wallalaeka kasuks pandud.
Enni walla wõlga, peab aga laekast laina-
tud wõla wälja pärima.
Seda wolikogu nõuu-otsust peab edas-
pidisel aegadel iseäraliku terawuse ning
tähelpanemisega silmas pidama.
III On weel wolikogu kirjutaja soowi-
mise pääle nende magasini wõlgnikude
pärast nõuu pidanud, kuidas need kellel
magasiini wõlgasi on, seda peaksid ära-
tasuma. Wolinikud on nõuuks wõtnud
ülewaataja kohtu käest luba küsida,
kas wõiks nii kui wolimeeste protukolli
nõuuotsus 1875 aastast lehekülg 42 seda
mõistnud on, nende wõlgnikude käest kellel
10ne wõi 15ne ehk ka 20ne aasta eest wõlga
on jäänud mitte 6 rbl. niihästi rukki
kui Odra tsetwerti eest nõuuda; sest
wiljaga tagasi maksmist ei wõi kellegi
käest nõuuda, kus wilja hinnad pool
kõrgemad on kui sellajal oliwad, kui neil
need wõlad jäid. Siis kauksiwad üks osa
peremehi Mäewaldas täitsa ära. Aga et
see asi edaspidi mitte enam nõnda löhakil
ei oleks, kui seiamaale, siis määrab woli-
kogu iga wõlgnikule aasta tasumiseks 15
rbl. hõb. ning kes sääl juures tõrgub, selle
käest müüb talitaja nii palju, et seda mää-
ratud summa kätte saab. On ülewaataja
kohus sellega nõuus, siis saab kõikide
Prottokoll.
Tähen
on mehe pealt maksta Rentereise - 150 kop
Wallamaksud 29
Suma 179 kop.
Wollimehed. Jagob Nurms XXX Wolimehed Hindrek Reets XXX
do Wilem Kolga - XXX do Juhan Kolga XXXX
do Wilem Weltberg XXX Tallitaja MReets XXX
Kirjutaja MKentmann.
Olid Tallitaja kässo peale wolimehed koos. - Pea raha arwu
sai tehtud ja leiti et Rewisioni järel juure tuleb 1, Wilem Kaewand,
2, Wilem Sassi, 3. Jagob Korjus, 4 Prido Prosowits, 5 Jagob Weltbrg
6 Hindrek Spuhl, 7 Jaan Spuhl ja nendel on maksta 1883 II pool
Kruus. See peale jääb meeste arru 139 meest.
Rentereise - 202,90 kop.
Kihelkonna kohtu 6,00
Walla kirjutaja 27,80 kop.
Wiitungi raamat 480 kop.
Wiitungi raha 36
Summa 241,86 kop.
Wolimehed Juhan Kolga ++ Wolimees Willem Kolga +++
do Hindrek Reets XXX do Wilem Weltberg XXX
do Jagob Nurms XXX
Talitaja M Reets
kirjut. M Kentmann
Tallitaja kässu peale olid kokku tulnud.
19. Tets.
Wolimehed Hindrek Reets, Juhan Kolga, Jagob Nurms,
Willem Kolga, Willem Weltberg. Tallitaja panni
keik Wiitungid ja rehnungid ni kui ka Magasi
rahad ja wõlla arud ette ja leiti et 1883 aasta
Tallitaja oma ametid õiges korras pidand.
Wollimehed Juhan Kolga
do Hindrek Reets XXX
do Willem Weltberg XXX
do Wilem Kolga XXX
Tallitaja Mihkel Reets XXX
Kirjutaja MKentmann
Wollimeeste koggo on arwand maksja
liikmeks 60 ja 13 aasta wahhe mehhed
maksjaks; ja on saand rewisioni järrel
luggedes 143 meest, kellepeal on jaggatud
II pole maks 1,54 koppik igga liikmel maksa.
220,22 koppik
Koosollid wollimehhed: Jürri Kaljo,
Jürri Simon, Prido Maker, Mihkel Liwa,
Allakirjotand tallitaja:
Andrus Kellemet XXX
Mihkel Spuhl XXX
Jakub Wuus XXX
Kirjotaja J. Spuhl.
Kihelkona kohtus läbbi waadetud
21 Talwek. p. 1878.
Näri 13.
Mäewalla kohtomaiase tullid kokko
wollimeeste koggo, nou piddama, kuida
Krono ja walla maksud wallameeste
peale ärrajaggada:
Mäewalla pool pearahha I pool 1879
aastal on 202 rubla 90 koppik ja pole
aasta walla kirjotaja palk 10 rubla ja
pollitseiteendri rahha 1 rbl. 20 koppik
ja Mawalla kulutaja rahha 1 rubla 50 kopp.
kokko nelli makso 215 rubla 60 koppik.
Mehhi on arwatud luggedes rewisioni
järrel 60 ja 13 aasta wahhe; ja on
saand luggedes 141 meest; igga mehhel
1 rubla 53 koppik maksa selle pole
aegas. Koos ollid wollimehhed:
Mihkel Wuus Prido Maker Juhhan Spuhl
Hindrik Reets Jürri Walgemäe
Ado Kolga Tallitaja: Jürri Simon
Mihkel Liwa XXX Juhhan Kaewend
wõlg raha pääle wälja rehkendatud, ja prae-
gune wolikogu kellel need asjad tuttawad on,
ajab ühe selge sihi magasiini wõlgnikude
wõlgade laanest läbi, mille mööda tulewi-
kus uus wolikogu, kellel need asjad alles tund-
mata on, kindlal sammul wõib edasi astu-
da, ja walla asjad õige joonele juhtida!
Koos oliwad:
Peakohtumees: Jaan Spuhl
Hindrik Reets
Mihkel Liiwa
Johan Kaewand
7 Decembr 6
Tuli wolikogu wallamajasse kokku
ja ette tuli Johann Sass, ja palus et Pärdi
Jaan Spuhli poeg Jaan saaks tema toi-
tijaks sääduslikult kohturaamatu kirja
pandud. Et wolikogul midagi põhjust
selle wasta ei olnud, ning poisi Isa ja pois
ise ka täieste selle nõuus olid, siis sai see
allamal seiswa tähendustega protukolli
üleswõetud: Jaan kui Juhan Sassi
toitija on praegust 13ne aastane; tema
pärib Juhani koha, teeb ja maksab
selle koha eest kõik pääwad ja maksud, ja
tasub oma kasu isa wõlad ära, ning
on sääduslikult tema warapärija!
Pääkohtumees: Jaan Spuhl
" Jüri Walgemäe
" Aadu Kolga
" Mihkel Liiwa
Juhan Kaewand
Kirjutaja: J Spuhl
Kohhe kui ta aidast wälja annab
panti selle peal laenaja käest wälja
pärrima. Ja et kes waldas waesed
ja ei joua ennast toita, peab neile sa-
ma aidast igga kuus üks küllimat
antud. Ja Maria Lahhe, kes Juh-
han Korjusse jures kaswatada peab
aastas sama kuus tsetweriki rukkid
ja kaks tsetweriko odre.
Koos ollid Maggasini aida mees
Jürri Kaljo
tallitaia Andrus Spuhl
Wollimehhed: Karel Nurms
kirjotaia Jürri Spuhl
26. Küünla
Tullid wollimeeste koggo kokko
kup.
tallitaia kässo möda ja piddasid
nou maggasine aida lahtitegi-
gemisse pärrast, et neile, kes lae-
nata tahhawad, peab jubba selle
kusees aidast laenama ja kes
laenab, peab kohhe selle peale,
panti andma ni kui seadus on.
Koos ollid maggasine aidamees:
Wollimehhed Karl Nurms
Kustas Sas
Kirjotaia:
J. Spuhl
igal ajal heameelega jõudu mööda abi annab.
Nüüd sai üks mees kaubeldud, kes selle
töö wiisipärast teeb, ja oma peale wõtab; seks
lubas müürisep Rein Kolga, ja päris 75 kop päewas;
see palk sai ka lubatud, ja wolikogu wõtis
nõuuks, ülema kohtu lubaga seda raha, kui
töö walmis on, wallalaekast wäljamaksta.
Selle pärast sai kihelkonna kohtu herra
asemiku, Mäemõisa päris herra E. von Ruckteschelli
herra käest luba palutud, mis ka lubati.
Teiseks sai nõuuks wõetud, koolmeistrile
rehe hoone otsa weel ühte kurediku ehitada, kus
ta omad põhud wõib panna; selle tarwis lubasid
peremehed igaüks oma metsast mõisa herra
loaga, ühe puu tua, ja oma poolt päewad
anda, et see maja rehe peksu ajaks walmis saaks.
Kolmandaks tegid wolimehed seaduseks,
et need kes Hapsalus teeniwad, ühe aasta
passi eest üks rubla walla laekasse maksawad.
Mihkel Wuus, Priidu Maaker, Johan Spuhl,
Hindrik Reets, Jüri Walgemäe ja Ado Kolga.
Abimehed: Mihkel Liiwa ja Johan Kaewand.
Peakohtumees: Jaan Spuhl.
25 Oktobr
Mäewalla wolikogu tuli kokku wal-
lamajasse, maksude ärajautamise pärast
nõupidama.
Mehi kes 13ne ja 60ne aasta wahel on,
leiti Perekonna kirjas ülelugemise järele 144
meest.
Tänawu II poole aegas on järgmised
maksud ärajagada:
1. 1880 II pool pearaha 202 Rbl 90 k.
2. Kirjutaja palk 10 " –
3. Kihelkonna kirjut. palk. 6 " "
4. Polizei teendre palk. 4 " 49 "
5. Puuduwat wana wõlga 33 " 78 "
Suma: 257 " 17 "
See siin nimetatud wõlg, on Johannes
Reetsi, ja Mihkel Wuusi wõlg 1sel 27,70 k.
ja 2sel 6 rbl. 8 kopik, ja sai otse kui lainu
Maewalla kolimaias sel 23mal Talwe ku päwal 1868
Tullid wollimeeste koggo kokko, et piddi üks
wolli mees uus wallitsetud sama ja üks neist wannadest
lahti sama, ja et ka üks wollimees koli wöölmündri
ammetisse piddi sama wallitsetud.
Siis onnemmad liisko heitmisse läbbi üht wollimeest lahti
moistnud, Jakub Spuhl, kes perremeeste wollimees.
temma assemenikkuks ja ühtlasse koliwöölmünd-
riks on nemmad nimmede järrel nimmetand perremees-
test Jürri Walgemae
Koos ollid Wollimehhed: Jakub Spuhl
Mihkel Kaljo
Mihkel Kaljo.
Tallitaja Juhhan Kellemet
Juhhan Korjus
Wollimehheks jättid Mihkel Liwa
Koli wöölmünder Jürri Walgemäe
Mäewalla kolimaias sel 12mal Heina ku päwal 1869.
Mäewalla wollimeeste täis koggo ollid koos, kus
üllepea ühheksakümmend kaks koggokonna liget ollid:
Perremehhed, sullased, ja omma käepeal liikmed, kes
ühhe Keiserlikko kubbermango kohto kässo peal, Mäewalla
wabbadikko Prido Lahhe pärrast koos olnud, tedda kohto
seädusse järrel omma koggokonda wasto wõtta, ehk
tedda ta sandi ellowiside ja warguste pärrast ärra-
põlgada.
Siis on siin al kirja pandud kahheksakümmend
üks koggokonna liget, kes tedda ärra põlgawad, ja
agga üksteist kümme koggokonna liget, kes praego
Passi seddeli peab omma wallast töle wälja läind ja
sellepärrast polle wainud, omma ärra anda
Perremehhed.
kes Prido Lahhet ei tahha Kes Prido Lahhet
omma koggokonda taggasi tahtwad wasto wõtta
Juhhan Reets ei tahha
Jürri Kaljo ei tahha
Mihkel Simon ei tahha
Jürri Walgemäe ei tahha
Juhhan Kellemet ei tahha
Jakub Lao ei tahha
Karel Kellemett ei tahha.
Andrus Spohl ei tahha.
Aast
Jär
Tähendus
Se järel olli leida et 1882
II pool aasta maks mehe peale
170 kop wälja teggi
Allakirjutanud
Wollimehed Jagob Nurns XXX
Willem Kolga XXX
Juhan Killemet XXX
Tallit. Mihkel Reets.
3. Januar
Ollid Wollimehed ja walla
amedmehed koos Tallitaja
andis arru lehte ja pearah
raamatu järel omma aasta
ametist arru ja leiti et
keik toimetused õieti
arru tegemise järel olid
toimetud
Kuu p.
Wõlad mis üles antud olid
leiti ka keik õiged olle-
Allakirjutand
Wollimeh: Juhan Kolga XXX
Wilem Kolga XXX
Jagob Nurms XXX
Kohtuwanem Juhan Killemet XXX
1 Märtsil
Tallitaja kässu peale olid Wollime-
hed koku tulnud pea raha arru tegema
ja Rewisioni järel oli leida et jure
tuleb 1. Wilem Spuhl, 2 Willem Spuhl 3 Mihkel Prosowits
ja maha läks 1 Jagob Prosowits 2, Rein Rääli
3. Jagob Lao, 4 Juhan Reets, 5 Jürri Korjus, 6 Mihkel
Kruus. See peale jäb 1883 I pool 136 meest.
Nendel maksta Rentereise – 202,90 kop.
Politsei tenre ja walla kuulut. 5,99
Kooli maia tulle raha - 300
Walla kirjutajale - 31,28 kop.
Witungi raha – – 27
Summa 24344 kop. See peale/.
Mäewalla kolimaias sel 9mal Jõulo ku päwal 1869.
Wollimeeste koggo ollid koos noupiddamas
se wõlgajänud pea-rahha pärrast, mis 1868.
ja 1869 aastal wõlga jäänd, ja nüüd muist neid,
kes selle maksu arrulissed on surnud, kuida se-
wõlg tulleb walla peal jaotada.
Wollimeeste koggo on moistnud, et need,
kes selle aia sees on ärra surnud, kui pea-
rahha on wõlga jäänd, peab nende warrast, mis
neil ehk weel järrel on pearahha maksetud
sama, ja mitte teiste walla liikmete peale
panna, ja kellel ei olle middagi järrel
peab walla koggo sedda maksma.
Koos ollid kuus wollimeest ja otsust teggi
tallitaia Juhhan Kellemet
Mäewalla kolimaias sel 5mal Näri kp 1870.
Tullid kokko wollimeeste täis koggo ommale
wallakohto ammet mehhi wallitsema, kus
üllepea ühheksakümmend wiis koggokonna
liget koos ollid;
1.) Kümme mõisa sullast kelle hulgast
üks kümnesse mees ehk sadik wallitsetud,
2.) Kakskümmend wiis perremeeste sullast
kelle hulgast kaks sadikud on wallitsedud.
3) Kolmkümmend kolm omma käe
peal liikmed ja wabbad rahwas, kelle
hulgast kolm sadikud on wallitsetud.
4.) Need kuus sadikud, kelle hulgast
kolm wollimeest wallitsetud; ja weel
kakskümmend seitse kohha rentnikko
kelle hulgast seadusse § 8. § 9. ja § 10 järrel
nimmede möda on walitsetud:
Kohtowannem: Juhhan Kellemett.
Abbimehhed Jürri Walgemäe
nende järgemees Mihkel Liwa
Tallitaja Andrus Spuhl
abbimehed Jakub Spuhl
Jürri Wälgemae
24mal Aprili ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos Illasma Marrele sai Oksjon
teätud Ellajad ja keik asjad said mütud 90 R. 15 kop. sai ülle
ültse 22 R. Maggasini wõlg 68 R. 15 kop. körwa wölglastele
jäu pärrast kätte antud.
Kohto wannem Tawid kirs +++
Kohto mees Tawid kesper +++ Kohto mees Redik Lindo +++
31mal Aprili ku päwal.
Kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
6mal Maii ku päwal
kohto mehhed on keik koos polle teggemist mitte
13mal Maii ku päwal
20mal Maii ku päwal
kohto mehhed on keik koos kaipaja Allika Peter Adri Hermo
2 Poia peale et nemmad ollid Petri hobbose ärra hubbutand huku
2 Kaipaja Ratla külla mehhed Jahha Liso peale et Liso olle nende
heina künite Peald õlled ärra warrastanud,
3 kaipaja Perro Reinu Ado Kindsi Hans sullase Hermo ja Kausta Jako
Poja Redika peale et nemmad Ado wõrko Juhted ollid katki lönud
ja maasd ärra kiskunud siis jäid need asjad tullewa laubaks jälle
Kohto wannem Tawid Kirst XXX
27mal Mai ku päwal
3mal Juni ku päwal
kohto mehhed on kõik koos Adre Hermo 2 Poega said
selle eest möllemad 10 napso wedso et nemmad Allek Petre
hobbose we Auku ärra upputand ja selle est nende Emma
maksis 2 Lammast ja 2 ketse
2 Perro Hani Ado Peale sai kohhud möistedud et Ado künid
peald ölled ärra wötnud peab 10 sülda ölgi maksma
Kohto mees Redik Lindo +++ Kohto mees Tawid Kesper +++
10mal Juni ku päwal
17mal Juni ku päwal
24  Juni ku päwal
1  Juli ku päwal.
8mal Juli ku päwal
15mal Juli ku päwal
21mal Heina ku päwal.
Saarema Kreis kommissari Herrale teäda andmisse
kirri
Musteja moisa koggokonna kohto Rajastarostide polest.
Et meie keik se sinnatse Mustelja moisa pirid ja rajad
sel 21damal Heina ku päwal 1839 olleme läbbi käinud
ning waatnud, et keik töwel ning öigel wisil olleme leid-
Mustelja. Moisa wallitsusse polest.
Koggokonna kohto wannem Tawid Kirs
kohto mees Redik Lendo +++ kohto mees Tawid Kesper