Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
midagi selgitust ehk täien-
dust siis küsige kirjali-
kult juurde lisades, et
mulle isiklikult ära an-
taks. Ma ei ole kindel et
minu kirju ära ei võeta.
Nii siis jään ootama
mis edasi tuleb. Tahaks ka
et teie ka koostöö arvele.
Edasit" saadaksite.
Kom. tervitusega;
M. Freiberg
laiaõlaline, igast küljest kandiline, nagu oleks laua-
juppidest kokku klopsitud, puges kabinetti. Just kui
veoauto sõitis väravast sisse.
- Siin nad on, mat tsesnaja! - kärises Maralong kui
auto pasun ja Sahaki ette, kirjutuslauale kaks kokku klee-
punud lendlehte, - Jub'a tolgendavad seintel, mat tses-
Maralong viskas emasõimu, mis isevalitsuse polit-
seist "iseseisvuse" politseisse kaasa tõi, ainult siis nii" viisa-
kult" kui ülemus ligi oli. Olgu see ülemus siis kas ainult üks
kraad temast kõrgemal tasemel - nii nagu näituseks Sahak.
Tavaliselt aga tuli ema sõim palju mahlakamalt, toorelt, ning
vaheldus iga lause järele uues varatsioones. See jube kõne-
ühenduses ka toore tujudega.
viis osutuski põhjuseks miks Maralong rahva suus pidi
säilima oma isalt päritud nimega. Maralong oli aastate
vältel suutnud oma nimelt häbitegevad tipud vaid
ametlikkel paberitel kustutada, kuna rahvasuust just need
täppidega tähed iseäranis tugeva rõhuga väljendadi...
Sahak siirdus pilgu lendlehele. Luges, sõnu läbi
hammaste pigistades:
"Töölised, vaesed ametnikud, sõdurid....
aga kohe pöörus, pilkav muige suu ümber, oma abili-
se poole:
Ed. Veske
Meie rõõm
Lendab rong, maamõõtmatuses. Siiski
Kõik on mulle lähedane siin.
Nagu tuttav rõõmuks saanud viisil
Tervitab mind Volga-äärne linn.
Tervitavad ühispõllud laiad
vabanenud orja ikke alt
Viljarohked, saagiohtrad aiad
Kollektiivis ümbersündinud maad.
Igalpool kus näen on elu hoovas
Midagi, mis rõõmustavalt uus:
Vanaisa uhkelt teadvalt hoogsalt
korda seab reaskülvikut
Traktoriga laia põllu algul
Plika künnab üles uudismaad.
Võidurõõmsalt õhetavad palged.
Naeratavad kuidas nimi tal?
Palju meid on, palju rõõmsaid täna
sarnaseid, kes ühes minuga.
Teavad, et kõik on meie päralt
Tänapäev ja tulevikus ka.
selge pildi sai kooli ja eraldi minu kui kooli-
palju teisi andmad ühes sellega minu kui isiku
vastu. Edasis ilmus tükk, millise sisu
vene keeles Noorte raiooni komiteele sadeti,
muidugi lubati keskkomitesse minna jne.
et ei ole õigus jne. Ühest suuremast
sidemes olid, ning pakisid sealt said. Seda
teada saades mina teadustasin reiooni komiteele
ja HKBD 2 korda, kuid see oli kõik asjata. Sest see
10)
- No vat sulle nõh!..
- Ei kedagi. Mina ei salli ja kõik...
teist korda tegema tule, mina ei salli
vot..-
Villem vaikis hetkeks, nähtavasti
teadmatuses, mis ütelda. Siis algas
tasa ja leplikult:
- Sa Andres ära pahanda... Ära
sellepärast pahanda!.. Meie ka-
hekesi sinuga paneme tallis nüüd
korra sisse, paneme tubli korra
sisse!-
- Ei noh, mis ma nüüd ikka pa-
handan. Sõnavahetusi tuleb ette.
No aga ma arvan ikka, et iga
mees peab ise oma töö ära tege-
-ma. -
aeg kui mina rakukese sekretär
olin tegevuseta oleku ja iseloomu
operatsioni
pärast kontroll komisjonis väga-
vorid) Need mehed grupeerisid jälle
omalt poolt sarnaseid kes olid
varem tublisti kritiseerida saanud
sest olin varem siin kirjasaatjate
brigaadi juhataja: Mina töötasin
avalikult ütlesin seda sama
koosolekul mis leheski oli.
(Mina üldse ei salli seljatagust
tööl, ütlen igale ühele otsekohe
mis tarwis) Nüüd nad tundsid
suurt jänu tasumiseks, hakati
siis otsat Saart riiutelda "looja
lööma" Veski ees ja Laev Õunapuu
Landova, Parde ja kulakud Grüding
Võsa, Silen P. järel
Kevadel 1933a ilmusid kirjatükid
sagedasti, et pesta Saare juhtimus.
Sada päikest siis ehtisid kõrgust,
kui nad kuulsid me elusat häält.
Tuhat tuult aga hirvitas ringi,
kui me leidsime viimati teed,
kui meil tallates enese hinge,
Hauad mustad taga ja ees.
Austan kaaslast kui ennast, kui kangelast,
Ta on minuga nagu mu teeni,
Ainult minust suurt ja kandilist
Pole mahutand veel poeemi.
Ma teda ei vääna ei kägista
Nagu Terijõe. Ma ei saa!
Murtud küünte ja veriste kätega
Laome ühiselt laulude raad.
Kaheksas etteaste.
Sergei -
(lasi end tooli pääle, kattes
nägu kättega. Nii kui suurimal
jaol ilmub kohe reaktsioon rutu-
lise ärituse pääle.) Mis ma tegin?
Mis ma tegin?
Tatjaana - Kes laskis? Sina oled haavatud
käest ... kohe seon haava kinni
(jookseb kapi juure, võtab välja si-
demed). Mispärast teie lasksite
Sergei? (Isteeriliselt). Mis ta tegi
teile? Mipärast teie lasksite?
Sergei - Ma olen kadunud... kadunud.
- Sergei, milles asi seisab? Seleta
Sina kuuled? Mina nõuan
seda?
Bolotov - (pikaldasel häälel): Ta las-
kis minu pääle sellepärast, et mina
ei lasknud teda astuda abielusse
teiega
Maria - No, mispärast siis?
Metsik pauk, mis kõlas Smolnõis,
ei pane seisma hiigla tööd.
Revolutsiooni tormis
Töörahvas vaenlast puruks lööb.
On surnud Kirov - Kallis juht,
kuid suremata on ta töö.
Mälestuseks laulab masin,
võimsalt hüüab lööktöö kära
Ühistalu soojas põues,
töölispoja kuumas rinnas,
Leningradi lööktöö kõues
elab Kirov - Kangelane
Aadess.
4/XII 34a.
Seltsimees
Palun teid minu palwe kirja läpi
waadata ja mulle teatust annda.
Mina olin oma labse põlwest
saatik Wõera teenia esimene
õppiminne oli Seppast 4 aastad
perast õpimist olin 2 aastad palga
peal selle sama peremehe juures
siis antis peremees mulle täieli
kud seppa tunistused siis teenisin
Outuwa linnas Koitu lauawabrikus
Uutuwa ja Pihkwa raute ehituse
aegu raute laualõikuse wabrikus
Sorkowa provis peale selle
Krasna putilowis  + Leningra
kus mina 19 aastal aigeks jäin
pikka aja aiguse järele saadeti
mind kodu maale terwise parane-
misele peran paranemist tunistas
ja mitte kõlpulikuks Wabriku
tööliseks. Siis ei ole muud nõu kui
akkata põllumeheks kus tuli
pallu raskuisi kanda kuni
Või, kui ütleme, et ühiskarjahoovis
Keegi karjanaine ikka, jah,
Oma lehmale viib lausa saiapoolist,
Minu lehmale jääb õlepahn?..
Artur seletab et egas sääl ei ole
Minu - sinu oma. Hääke küll!
Kahest kasukast jääb teine pääle poole,
Kui sa selga paned, kui on külm!..
Nõnda arutati, nõnda kisati ja
Nõnda mõlgutati mõtteid pääs.
Parem poiss võinud käega visata ja
Hääga ära mina öösi käest.
Aga Artur pole mõni nõrga luuga,
Oskab seista oma asja eest.
Ära lasid ennast kurjal võrgutada
Kümme naabrit ja peremeest.
pidamist töölisuhisuste tegelaste peale,
see sotside "organiseerimistöö" riisus pa-
remad tegelased töölisühisustelt ja valdas
ülejäänud hirmuga, mis igasuguse te-
gevuse surmas. Aga siiski on sotsid palju-
desse maatööliste ühisustesse püsima jää-
nud. Kuidas oli see võimalik? Esiteks
maatööleste hulgad ei ole veel niivõrd
oma ühisuste tegevusest huvitatud, et neid
kontvõõraid ühisustest minema kihutada.
Teiseks iseseisvad sotsid; kes maatööliste
organisatsioonide elusse tungivad ja seal
esimest viiulit püüavad mängida, ei ole
seda julenud teha kartuses, kas nad vast korraga
Meie võtame 3 internatsionaalist niipalju
osa, kui palju see meie oludes võimalik,"
see lause tiivustab meie iseseisvate sotsia
listide organiseerimistööd maatööliste seas.
Ja maatööliste organisatsioonid seisavad
niikaua ripakili kunni kontvõõrad ja
olude põdejad ühisuste juhatustest ei
kõravaldata. Põlevad päevaküsimused maa-
tööliste seas, peavad elavat vastukaja
leidma töölisühisustes. Kõik niidid, mis
kurnatuid ühendavad võitluses kurnajate
vastu, peavad alguse saama tööliste hulkades
ja kokkujooksma ülemaalistesse tööliste
liitudesse. Maatöölisteühisuste ees seisab palga-
võitluse küsimus põigiti. Emb-kumb: kas linnatöölise
eeskujul palgavõitlust külakurnajaga alustada või
hallparuni ja mõisniku piitsa all kõduneda? Kõik
endised wäärjumalad, mida aastasajad on
Edasi toimetusese juridilisese
nõuu andmisese.
Kodanigu Trum sohvi käest
Kannsowa küla nõugokusd
limani külasd N 1298
21/X 35
Minaa olen wana inimene 58 astad wana
ja olen wigane terwisesd olin kewade arsti
poolt ka wabastedut kui olli põllu küllwi
aeg. ei olnud wõimalik minul küllwa.
Ei ole kulwedut muud, kui aiia wilja
ja kardolit on ka pandut. ja rukisid olli
külwadut 1934 astal. selle eest oli walitsuse norm
86 kilokrami mina magsin 100 kilo. aiia wilja
normid on ka ära magsedut. aga külää
nõugoku nõuuab kõiigi norme. Kardoli
norm on 7 tsenderi 20 kilokrami selte mgsan
ka ära, suwe wilja nõumab 3 tsenderi. ja linaa
seemed 41 kilokrami, miss ei olnud külwätud.
raha magsu maksen polumajandus magsuu
196 rubla isenesemagsusdamisd magsin
92 rubla 12 kobkad. need on maksetud. Kulwi
plaani ei saanud mina ära täiida selle
peräst et olin kewade aiige külwi ajall.
ja et ei olnud obuust et mina olenn
Kas kolhos võib kini pitata ja kas on selsovetil nalokisi õikus peale pana
või trahvita ja kas kalhos maksab mule välia mis mina 1931 astal kalhosi
antsin nagu näituseks lomad ja inventar
Kui on võimalik lehma müüa kas vabustakse mind piima kontraktaksi
onist
mis 1935 aasta peale on märatud ja liha normist kui mul mud ei ole
kui 5 kana 1934 aasta normit on kõik maksetud
Kui kolhosist välia müia kas mulle maia ümber õue aed
jätakse nagu praegu mull on 1/4 hektari või ei ja kas raute tema
perekond käib ka maksu alla nagu näituseks liha normi ja
naloki ja metsa normi
Siis olge nii lahked ja antke kirialik vastus mulle
kui võimalik kiremine markad on kiria sees palun
kinitud kiria ka sada
atres
munakive - prooviks osavusele
- nimelaua pihta "tipputati" - pau!
Ja "poisiklunnid" "kino trikkis" põnevas:
- üle plangu õunu tõivad "matsakaid"...
Ehk sõja- mängus, ise "kolmeks kõveras" -
paugutasid tikkuwääwli "sutsakaid"...
Kuid tehti jooksu, maadlust, wirutati kurni
(„poppiks" oli enamasti ikka aami prunt).
Ehk plikka pärast anti mõnel "wastu torni" -
lõppuks - "üle löödi" "kenake" ja "asi punkt"!
Kuna sõda neelas hulga "löömamehi" -
jäivad omavahel "nattimised" - "naljawiluks";
Kassiraipes nähti jälle wanu mehi
- pidi olema ju keegi Kassisaba "iluks")...
Ja wanast majast hooldas pesunaine,
et Kassiraipe hoopis "kuivalle" ei jäeks:
ta kinda pöialt suudles-joobnu, kaine,
ent kõigil nägu - nagu pöidlas "tonte" näeks...
kolmekordselt kasvas mai eelse nädala vältel revo-
lutsiooniline meeleolu sõjaväes. Ja, ja - a, just nimelt
revolutsiooniline meeleolu, muud need distsipliini korrast
üleastumised, leitud kommunistline kirjandus, kahtlaste
elementide arvu kasv, üksikud ja gruppilised nurinad ei
tähenda.
No kui nii - siis vaja leida vastumürki. Ning kind-
ral leidis: Homme, 1. Mail ükski sõdur ei tohi tänavile
ilmuda - kasarmu väravad lukku! Kahtluse all olevad
väeosad võitlusevõimetuks - sõduritelt padrunid käest
ära! Kindlad väeosad - lahingu valmis!
Aitab, võite minna, mu härrad.
Raske töö tehtud sõidab kindral kodu. Uus "Mercedes"
viib teda tuulekiirusel läbi, pealtnäha, vagase linna.
"Mercedesi" tagaseinas, ülal pool numbrilauda valgendub
nelja kandiline paberileht. Oleks kindralil aega olnud
kord ümber auto kõndida, siis oleks ta võinud sellelt
paberilt muuseas lugeda
... ja sõdurid! Read koomale
kommunistlise partei ümber!
peremeheks, nagu teie praegu näetegi.
Sellega lõppes Wetka jutt kurwa tooniga.
"Jah wiletsaid päewi oled sa küll näinud,"
toonitas Jaak.
"Ega siis need kõik ole minu wiletsad
päewad, kui ma hakkaks neid kõiki rää-
kima siis läheks päär päewa ära rääki-
miseks. Kuid need on ainult mõned näited.
Oh ma, wilets mehike, miks näen ma
nõnda palju waewa. Arusaajamad ja tar-
gemad mehed soowiwad, et astu kolhoosi,
siis pole sul mingisugust waenlast karta.
- Astuks kolhoosi" - aga kahju on oma
majandusest, huwi oleks ise peremees olla.
- Aga wist paremat pääse teed ei ole
kui astuda kolhoosi, aga muidu need
Polled mind elada siin ei lase.
Jah ainult kolhoosis wõin ma jälle
wabana elada ja lõbu tunda. Töötada
on sääl kergem ja parem. Homme päew
kirjutan teadeande artelli ja hakkan
nõukogude walitsuse õigeks kodanikuks."
Nõnda otsustas Wetka kurwal toonil.
raskemat tööd teha
ei ole ühtegi töö
jõulist üks poisikene 13
astat wana tõine 11 astat
nõnda olen elanu oma
elu ja kaswatanu lapsi.
Kehwal moel olen omal
noorel eal olnu wõera
teenija kuni 35 asta wanatus
wanatusni paale selle
oma kohalt kehwerte
nüüd on pantu külwi
arw nõnda suur ei jõua
ära teha 272 saatkat
tõu wilja 45 saatka
ristik heina palju
kartolid 45 saatkat
maha panda ei jõua
ära teha ja üks nooremb
Asi oleks nagu päris selgeks saanud,
Aga proovimata, tuliuus.
Enne kui sa pole kuuba selga saanud,
Kus sa kiidad, et sul kena kuub!..
Võta jällegi ja vaata teisest kandist:
küljest
Piiblis elutarkust küll ja küll,
Aga kollektiivist, sellest vanatondist,
mitte täppigi, paljas null.
Haugu Antsul oli kaval ettepanek:
Kui on kurjast vaimust kollektiiv,
Siis on vaja teha kohe leppepaber,
Meie vastutust ei kanna siin.
Artur asutagu, Artur vastutagu,
Antku allkiri kätte ka,
Siis on viimsel päeval kergem vastu panna,
Hing on puhas, kui ei usu - "Ha!"
Pääle selle võta jälle veoloomi
Minu oma veab kõigest jõust
Teise oma aga laiskleb sea moodi
Kuidas selle juures leida nõu?
Wõib olla, et võletab pärast räägib
minule nagu ise arvab. Kas minul
on korva kuulmine vilets, või mis?
Isegi ei tea, aga see on tore asi,
et Leeni saab nii palju varandust,
Müime kõik ära räägin temal,
aga ise pistan raha tasku ja sõi-
dan minema, ehk joon koguni maha,
minul sõpru leidub, et seda raha
tunniga tuulde lasta. Aga kui
tema isa selle vastu, et maha
müia, saab kõik aru mis mõtted
minul on. Noh! temaga, kui Leeni
ise nõus on, vanamehele vahel
näidatakse nippi ka (äkki kuleb
kaugelt mingi sugust häält,
tõmbap ennast põesaste taha).
võib ola, et tuleb mõni kommu-
nist? Kõik võib olla.
Kargasin voodist välja ja hakkasin
kärbest taga kihutama. Et valgem
oleks, süütasin kaks lampi põlema
Mu süda kloppis nagu meeletu. Pare-
ma käe närv tõmbas kätt nagu vedrust,
padjad lendasid. Tuhvlid lendasid.
Vanad saapad lendasid.
kõik putukad olid üles ärganud. Lap-
sed jooksid kisaga uulitsale.
Kärbes põikles löökide eest ja lendas,
ometi.
aina lendas. Oleks ta kuhugile puhka-
ma istunud. Ma haaran teda õhust püüan
palituga, viskan talle mannergust pii-
ma pihta.
Missugune kole patukas. Saadan
ise kohe.
Ma ei või ju teda rahule jätta - ta
on mu närvid ära söönud.
Aknaruut lendas kõige kulbiga välja,
kärbes aga lendas edasi. Üks lamp
langes põrandale ja hakkas üleni pö-
lema. Kustutasin tekiga ära.
Ahaa, suitsu kardad. Noh, teeme
- Surnud ülestõusnud! -pomises
kolhoosnik.
Kuid need olid päris elusad Sirk
ja Schanaagin.
Ega me lollid ole, et hakkame kol-
hoosi orjama, - uhkustas Sirk.
- Ja tuligi välja, et Sirk kelmu-
sega kolhoosist minema läks, Schanaagina
ühes meelitas ja kõhuvalu rohu, viina,
Jaoks raha teenisid.
Sirgu "taevariigi" liikmeks tuli ka
Gorka üksikmajapidaja Kraudok Hendrik
ja lambavaras Veiller Juhan.
Kraudok, kes ennast kiidab olema "kuul-
sa" speitsialisti käsitöö alal ja oma õrna
de kätega kolhoosi "orjama " ei hakka, proo-
vis kõikides Kikeerino, Jelisaveetino ja
Gatshina sovhoosides ning tehastes ilma
tööta leiba teenida, kuid igaltpoolt aeti
ta minema kui kuulus logard. Täitsa spetsia-
list logelemise peale!
Ja üldse mis on siin nähtuseks puudub
töö hindamine ja oskuse järgi hindamine
näituseks: Olen mina wälja õppinud oskustööline
sepp ja lukussepp, ja peale selle tunnen weel wähe
keerulisemaid masinaid kuid mina oma oskuse
järele selleks tasu ei saa siis wõib iga üks
arusaada, et ei ole ilmas kunagi tulewikuks
inimesel omi teadmisi tõsta ja nende eest hoolt
kanda nagu wõin näituse tuua, tahtsin
kewadel minna õppima oskustäienduma
traktori ehk muu tööle, kuid sain küla
nõukogult, ja kolhoosi juhatuselt wastuse
proomi aga kuhugi minna siis leidub sinule
kohta kusagil Moskwa läheduses kanali
tööstuses ja üle jäänud perele leiame ka ruumi.
Kuid minul ei jäänud siis muid midagi
nõuks, kui hävita oma püüd ja raiska
oma aeg mitte wastawale kohule ja tööle
Nüüd tekib peale selle weel keerulisem
küsimus see maa kus mina peal elan
8 tunnilist tööpäeva, palkade kärpimise
vastu võidelda ja tööliste ühinemise
vabadust kaitsta, töökaitse seaduste
täitmist nõuda üüriseaduse likvidee-
rimise vastu võidelda jne.
Küsige sotsidelt, kas nad on valmis
ühes töörahvaga võitlusesse astuma.
kodanluse vastu oma 10 käsu eest?
Kas nad on valmis töölistega demokraat-
nuutisid maitsma, kui need tööliste
kallale tungivad sotside nõudmiste taas-
tamise pärast? Tehku sotsid seda-selle
eest neile tööliste poolehoid. Töörahva
ühise väerinna nõudmised ei ole
töörahvale paraadil hiilgamiseks välja
mõeldud. Need on töörahva hädalise-
mad nõudmised elulisemad vajadu-
sed mille täitmist ta täna ootab ja
nõuab. Praeguse silmapilgu suurem
ülesanne seisab selles, et võitlusabinõu-
sid leida kuidas töölisklass revolutsiooni
aastastel saavutatud võitude viimaseid
juppisidki käes suudaks hoida, kes selle
ülesande otsustamiseks kaasa aitab see
on töölisklassi sõber. Sotsid avaldavad
oma 10 käsku ja lähevad nendega ainult
riigikogu ukse taha koputama. Riigikogu-
valimised peavad sama voitluseks töö-
rahva valitsuse eest ei tohi aga milgil
kombel kujuneda lihtsalt hingedepüüd-
miseks. Töörahvavalitsus võib aga sün-
dida ja püsida ainult siis, kui tema
toetuseks koonduvad koik töörahvakihid
wõeras ei oleks seda kotti ära saand wiia
tema nägemata.
Siis oli weel minu naine kuulnud
tasast hõiskamist, kui ta hobuste juures
olnud. Nii siis ka enam sellel õhtul
millegiga peale polnud hakkata.
Hommiku wara läksin põllule
uuesti waatama ja leidsin teki mille
peal rukid rabati. Tundsin selle
teki ära, et ta on Polle oma, ja wiisin
ta küla nõukogusse selgituse alla.
Kõik Polle naabrid tunnistasid et ta
tegelikult ikka Polle tekk on. Kuid
ta ise aga omaks ei tunnistand ja
wärwis omad kodused tekid kõik üle,
et mitte ära ei tunneks.
"Sa anna tingimata see asi kohtu
kätte", soowitas Jaak.
"Nad niigi lubawad ära tappa kui
neile midagi ütled. Näete ju et mina
olen üksi ja neid on kolm. Mis wõin
mina teha neile kolmele üksi.
Mees lõpetas jutu ja langes lapsena
võõrast töö jõudu kurnand veel
enne kolhoosi astumist pidanud
4 hobust ja 6-7 lehma.
Kõik need on sektori juhatajal Küla-
otsal teada, kes tema juures 1932a.
suvel enda puhkeaega mööda saatis,
ja teda partei kooli õppima komplek-
teeris.
Andmed vastavad tõele mida tõen-
dab partei koolis õpiv Tensok kes
tema lähedalt külast ja  Vohlat häs-
ti tunneb ja teab.
Koolis kaitseb Külaots teda kõigest
väest, on valitud nõuk osak. partei
rakukese kultpropiks.
Õpilaste ühiselumajas jooksevad 2 tuba
sulade ilmadega läbi, põrandad upuvad
veega, seinad on seenetand ja niiskusest
märjad, tilkudes veest. Akna klaasid on
katki, kuhu õppurid vineeri ette panid, toad
olid külmade ilmadega külmad kui koera
laudad. Kõik see mõjub halvasti õppurite
tervisele, nii et osa juba jooksvad j.m.
haigusi põevad. Õppurid on korduvalt
sellest majandusosak. juhataja Kaderovile
teatand ja parandamist nõudnud, kuid
ühtejärge 5 aastat maal olnud
kus pingsalt mitte kerge pole
töötada. Siia maale pole ma
ühtegi märkust saanud.
Minu arvates peaks iga kirjasaataja
arvestama oma sõnumi kasulikusse
üle ja vastutust tundma oma
sõnumite eest.
Teiseks Edasi poolt väljasaadetud
ajakirjanik peaks külas ka kirja-
saatjate tööl juhtuma ning
k/nõuk. ja kolhoosi koosolekutest
osa võtma. Aga siia maale ei
ole seda tehtud. Selle tagajärjel
sattuvad "kerged" tükid lehte
teinekord kulakute kasuks
nait. mineval aastal tegi Veski
"P. Leonova" kolh kulakust Krushi j.t
lööklasteks. Siin aga rahvas teatis
rääkida et sellep. Veski seda kirjutand
et nende käest olla seapekki saanud.
Taavet Vibumees.
Veste.
" Vigase" Kõhuga Sirgust ja
" kuulsast" spetsialistist Kraudokist.
Haiguseid siin ümmargusel maamunal on väga
mitmesuguseid. Üheks laialt levinud haiguseks
peetakse kõhuvalu. Ühedel tuleb see valu peale
hapupiima lõntsimise, teistel peale venitamise j.n.e.
põhjustel. Iseäranis rängasti tabas kõhuva-
lu 1935 aasta septembrikuu ilusal päwal
kolhoosi "Gorka krundid" eesteisuse liiget
Sirk Albertit. Suure ähkimise ja meele-
heitliku kisaga tuigerdas kolhoosi esimehe
tuppa kange kohuvalu ohver, Sirk Al-
bert.
- Suren! Kõht on paigast ära! - hädi-
sel häälel kisendas Sirk.
Mai kuust saadik on minu perekond
asutuse maapeal ja ma tahan
teada saada kas on külanõukogul
õigus minult piima normi nõuda
kui ma külanõukogu maapeal ei ela.
Poole sellest noomist olen ära täitnud
aga poolt ei jõu täita, sest et
lehm on wana ja wilets ja ei jõu
nii palju piima anda.
Sm. jurist teadustege mulle kas
on õigus külanõukogul määrata tööliste
kulaklist piimanormi, kui neil maad
ega ka põllumajanduse maksu
ei ole, ja kui ma juba 4 aastat asutuse
töötan.
Palun seda teatada järgmisel adressil:
Ainult Maril polnud mahti nuuksumisest,
Naise süda ei sa olla külm...
Jumal naisi aitas ainult juukse poolest,
Aru poolest aga vähe küll.
"Sina lehmakene vaata eriliselt,
Kuidas söödetakse, kuidas söök,
Teevad ülekohut need perenaised,
Vehkle sarvedega, hõiska: "Möö!"
Emme lüpsi kastku sulle nisakesi,
Ärgu, venitagu liiga neid.
Ööseks õlepahna alla visatagu,
Sõimes ajaviiteks olgu hein.
Lillik lollikene nagu arusaaja
Muud kui iniseb et "muu," ja "muu".
Ise ikka vahib üle karjaaia,
Ikka koju poole kerab suu
Just kui kurdaks teine: mis te tegite, et
Mis mu'st lehmakesest nüüd saab!
Kes mind lauta laseb öösell vesisel ehk
Kes mind koju kutsub karjamaalt?..
Millese oli kaks ust ja kaks akkent
sisemiset möödu ruumit pikkus 8,5 met. laius
5,51 met. Aga sellega jäi tema valmis
tekemata et ei olnut võimalik ehituse
materjali saada. Ja teiseks et ei olnut
loomadel hõiket varju paika, sellega
siis tuli kõik suurem jõud kokku
korjata ja loomade laudat üles
ehitata, laut sai teha kolme ruumiga
kivi katuse all. Ja nägu hued
maad vilja saagit holivat väga
hausat, maad oli ka kaunis nädukene
Kümmne hinge maa, humbes kakskümmend
testeni põllu maad. Nõnda et 1929 aastal
Ehitasin, hue haida üks varjualuseks
plek katuse all. Aga 1929 aastal sükisel
Astusin kolhoosi ja sai ühiskontlusdata
kõik loomat näituseks, 3 hobust, 3 sarv-
looma
6 lamast, põllu töö ristat, haita kõike
varjualusega ja sarajast kaks ruumi.
Aga et kolhosis ei old hobuste ühis
lauta ehk tälli, olivad hobuset kolhoosnikute
kääs kodus ja töödasit ühes kolektivi
töö. ja seda viisi kestis kaks aastat
vahe aegatel lubti kolhoosnikudele hobusit
homa jäuks ehituse materjali muretseta.
Ja ka sellega Tõin mina omale
Edasi toimetusele No 2
Kallid seltsimehed siin saadan teile
ajalehes avaldamiseks allpool järgneva.
klassivaenlase väljaastumise ausate nõukogu
Kodumaa koolitööliste ja pedagoogide
Kulaklisete jättiste Sipsaka ja
Paulmanni
terroriseeriv tegevus
Kamsova koolis
Edasi keergudel on juba ennemgi
olnud juttu klassiliselt võõra päritoluga
Sipsakas K. ja tema naisest Paulmann L.
See ei ole just väga ammu kui oblasti
haridus osakonna poolt määrati
Kamsova MTKeskkooli direktoriks
Paulmann Luise kui Hertseni pedagoogilise
instituudi lõpetaja. Paulmann L. saades
nõukogude koolis vastutavale kohale,
määras otsekohe oma mehe Sipsaka
koolimajandust juhtima. ja Kuid oma kahe
Begunitsa M. T. Jaamas tegutab
veelgi vaenlase käsi.
Nr 6
Kahjurite kamp eesots endise
direktori Hurtoviga lõhkusid Be-
gunitsa M. T. Jaama tööd.
See kahjurite bande paljastati
ja võeti vastutusele, kuid
siiski veel jäi kahjurisi tööle,
kes salamahti õõnestavad M.T.
Jaama tööd. Selle asemel, et
kasutada kõik võimalused ja
jõud lõhkumistöö likvideerimiseks,
uus direktor Pankevitsh ja tema
asetäitja Petrukov sammuvad
kahjuri Hurtovi jälgi mööda.
Tänapäwani töötavad Hur-
tovi truud sabarakud – va-
nem mehanik Gratsõlev, põllu-
majanduse masinate mehanik
Ivanov ja garaschi juhataja
Konts.
Komnoor-kombainist Vaarik
N 15 V7 2/XII 35
tere seltsimees jurist Teie nime
ma ei tea tulen oma weikese
küsimusega teid tülidama mina
olen edasi tellija sest ajast kui
Türgist seia sõitsin ja loen
wabadusest et igaüks on waba
ja wõib oma lapsi koolitada,
mis keele peal tahab aga miks
meil seda ei ole meil oma külas
eesti kooli ei ole on wene kool
sülda 50nd ukse alt ära aga
eesti kool on wersta 6 wõi 7 ja
lapsed sunnitakse seal käima
koolis mina tahtsin panna wene
kooli lapse kes käib juba 3das
klassis käisin raionis luba küsimas
ja anti raionist luba et wõib
käia laps käis juba paar nädalad
siin wene koolis siis kooliõpetaja
ütles ära et enam ära tule raionist
Parteikoolis 10/X-33
Sm. Maurer!
Ole hea ja teadusta, kas maksab meil
saata iga päev puhastuse järeldused, ja
kui ja siis - missuguses liinis?
Küsimused mis "Edasid" huvitas juba
sm. Puuseppa aruande peale kerkisid
teravalt ülesse. Muidugi kui "nad"
ise puhastuse alla lähevad siis
täpsemalt. Praegu ei ole veel teada
puhastuse järekorda - kui juba on teada
siis kõlistän.
Rusavina M.
Kunagi oli Solna õpilane küsinud sl Män-
nikult juhatust, siis Männik vastanud,
Kuula kõrvatega mitte aga kõhuga.
Kuid samal ajal oli teistele õpilastele
näidanud tasakesi kuidas teha. Isegi
Solna õpilast nimetanud kuutideks, nii
ta siis teised õpilased nagu päeva laul-
nud Solna õpilastele. Omakorda
mõjus halvasti õppetöö peale peda-
kookide vaheline konflik eksamite
eel, mis kandus edasi õpilaste hulka.
Teine vastutav töö oli Männk-
kul Luukülas olla partorg. Kuid rida
puituseid mis leitsid aset Luuküla
kolhoosides et püüdnud Männik neid
mitte parandada, Vaid matsis neid
Hooliga kinnid Võtame "Võitluse"
kolhoosi, kuhu Männik oli kinni-
tatud, polnud sugugi asjad korras, sest
kogu kolhoosi juhtivus oli perekondlis-
tes kätes.) Eks Aliide esimees aidamees
ja brigadiir Frolov Fedja Eksil ja Trolovil
Ei selle müraga ei harju Leeni weelgi.
Tal kohuseks on brigadiiri töö.
Ta töötab nais-brigadis terwe öö.
Kuid pole päewalgi tal und.
See paistab nagu wägiwaldne suud.
Pea aga leiab palju sõpru ta.
Siin sügav tunne oodates.
Kord anti Leenile üks ülesanne uus.
See oli suwel, juuli kuus.
Kui päikse paiste lõunas wäga wali.
Siin tõega palju armsam oleks tali:
Siis tõttas Leeni ühelt kaldalt teise
Kui järsku hüüti tale seisa
Sääl sai ta külge hoobi raskeste,
Ja peagi kukkudes ta kaotas mõistuse.
Wist poole tunni pärast ärkas uimastusest, siis
Kui teda keegi kättel wiis
Ja õrnalt pani istuma.
Sest oli tarwis ruttata.
Kui Leeni silmad lahti lõi
Ja aru sai kes teda tõi,
Siis küsis tas mis juhtunud?
Ma olen wistist kukkunud?
Jah, õnneks aga kergeste,
Te kukkusite luugisse
Wist saite walu, ehmatust?
See sündmus tahab arutust.
Ei tea kes jättis luugi lahti?
Sääl juures käi ei seisnud wahti.
Wõi olete te ise süüdi?
Weel õnn, et õigel ajal hüüti.
Teil lükkas selga raudne kast.
Sääl oli puuda kümme. Wast
Ehk puhkaksite ennast wälja.
Siin tõega pole mitte nalja.
Nüüd wabandage, ruttan ma
Mu nimi Adolf Kaljumaa.
Ehk näeme weelkord teineteist.
Kui keegi siit ei lahku meist.
Ja kergel sammul ruttas ta
(Kõwasti). Ma oleks wäga rõõmus, kui
tohiks teiega paargi sõna wahetada
Motja (edewalt). Mis te n'd ikka! Mis
lõbu see teile wõiks pakkuda!..
Kui tohin küsida - olite wist siinne
uus kooliõpetaja? Näha, et alles
kaugelt reisult tulnud.
Toots: Jah, teie ei eksind. Tahtsin
ajawiiteks proowida, kuidas see kooli-
õpetaja amet ka passib
Motja: Ah nii! Siis on ikka see tõsi. Wäga
rõõmustaw! ( Wäike paus). Meil on
aga siin kohe nii igaw - nii wäga
igaw! Ei tea, kuidas teile siin saab
meeldima?
Toots: Mis te n'd! Kui niisuguste arm-
sate rooside keskel igaw peaks
olema, kui teie, siis ei ole
maailmas enam õigustki!
Andis nöörijupi, pehme, "paremakse",
Ise põllenurka peitis suu.
Ööpik, ööpik, ära laula ehadele!
Tühjal karjamaal käib ainult tuul.
Tema nimi oli Margareetakene,
Margareetakene on juba suus.
Wanemad surid 10 aastad tagasi ära
ja järgi jäi mina tüttar ja poeg ja
elu maja ühes kõrwaliste hoonetega.
wend wõttis naise ja suri paari aasta
koos elamise järgi: wenna naine läks
teise mehele ja nüüd 1935 aastal tahab.
teine mees elumaja ära müüja ja mind
wälja ajada palun teadustada
1, Kas on wenna naisel ja ta mehel
oigus maja ära müüa wõi ei
2, Kas on mull ka õigust osa saada
maja müügist (hinnast)
3 kas on wenna naisel ja ta mehel
härwimise õigust, kuna wennast
on järgi ala healine tüttar 8 aast.
ja mina ode
4 ja kas on härwimise oigust nüüd
teise mehega old lastel
Kõik tähelepanu kaadritele
Sm. Stalini ajalooline kõne leidis elavat
vastuvõttu Eesti Ped. tehnikumi õpetajate, õpi-
laste ja teenijate hulgas. Rääkimata rõõmu-
laine kaaras kõiki.
Meie peame kõige esiteks õppima hindama
inimesi, hindama kaadreid, hindama iga ük-
sikut töölist, kes suuteline meie ühisele tööle
kasu tooma" laksid kõigile südamesse.
tungisid
Iga üksik õpilane, õpetaja ja teenija luges
mitu ja mitu korda läbi kõne, milles meie
meie juht on andnud sügava ja geniaalse
mõtte - Kaadrid otsustavad kõik.
Peale selle loeti kõne läbi ühiselt igal
kursusel, kus vastu võeti otsus: Kõik teha sel-
leks, et saada kaadriteks, kes on suutelised
kõiki raskuseid ära võitma, kes on iga külg-
selt vastavad sotsialismi ehitajad. Selleks lik-
videerivad õpilased kõik omad nõrgad hinnan-
gud, rahuloldavalt õppijad hakkavad hästi
Õpetajaskond tegi otsuseks: kõvendada ja süven-
lada võitlust praagi vastu. Tehnikumist välja-
lastavad kaadrid peavad olema hästi kasva-
kudas võisin mina siis just sellepärast selle
lehe küsimusega külanõukogusse minna.
Peale selle kirjutab Kalk et mina mänginud klubis
tükk aega tarbetud ilu asia. Tarvis oleks olnud
öölda mitu päeva, sest ma olin selle el eele kõne
päeva ametis. Lehes ei nõudnud aga keegi Heimanilt
tööd, nagu Kalk kirjutab, vaid Norman kirjutas
osa arvamist - et "Suur viga on ka sellega tehtud et
Heinman, kelel puudub autoritet kolhoosi aktiivi
hulgas, pandi klubi juhatajaks. Tema nõnda nimetatud
kolhoosi aktiivist koristati ära ühes klubi juhataja
J. Vattmaniga, Kärg J. Aadamson, Meibaum N., Tõrva,
Blokk Martin, Krais, Toomson J., ja teised. Normann
Olles nõukogude valitsuse ajal pap ja parteis olles ristind
osa lapsi kirikus, mitu korda töölt maha võetud, ning
mitu, sudisost võiks selles küsimuses vaikida sest
ta kautas omas viimases protsessis selle oopis mida võib
kolhoosi aktiivi ulgas lugupidamiseks nimetada. Selle losungi
all, et Heinman niisugune ja lugupidamiseta, ei läinud
tal korda n.n. sabotashi klubi töö vastu organiseerida.
Oli siis see Heinmanilt töö nõudmine mille peale Hein-
manil olla, läinud hari punaseks. Klubi juhataja küsi-
must arutates otsustas külanõukogu pleenum teha mi-
nule ettepanek akata klubis tööle-klubi juhatajana.
Mina kirjutasin aga alles peale selle teadaande, kui
minule sellest mitu korda räägiti ja kästi kirjutada teada-
anne. Kui Normanil vihaga muud ei olnud teha siis haaras
ta ka nagu uppuja mööda ujuvast korrest kinni, ja valetab.
Kas küla nõukogu pleenumi liikmed ei ole kolhoosi aktiiv?
Peale selle. Kes vastab lehe eest mis klubi seinal ripub, millel
ühesuuruseid õue maid, milles nõuta et parteitud noored
ei tantsiks, vaid koonduks, ise, kom. noorsoo rakukese ümber
on sellest samakritikast kelegil kasu peale vaenuliste
elada - on meie siht. Kus on siin kultuura,
kui meeste-poolsesse sauna kartulid
pandi ja ühel samla päewal nii naised
kui mehed ühises saunas pesid. "Mis
te lollid häbenete, ütles direktor,
nagu ma teiesuguseid näinud pole,
Soomes tehakse ikka nii!" Ei olnud
ühtki õpilast, kes oleks pooldanud di-
rektorile, sest nii palju oli wigu ja
Nõukogude wastast tööd. „Kümned komiss-
jonid on käinud, oleme signaliseeri-
nud eesti, soome, wene ajalehtedesse,
aga järeldusi pole. Komissjoonid kes
kohapeal asja uuriwad sattuwad
kui kärbsed liimi paberi peale, s.o.
direktori armuliku kaissu, kes
kõiki oma lubamistega waigistab,
aga asi ei nihku paigast!" "Ka
minu kord on täna ülesastuda, ütles
üks kahwatu noormees. Wastake mulle,
kes teie arwamise järele on nõukogude
arsti komissjonid, kas on neil usaldust.
Ma arwan jah, aga teie peale mingi-
Motja (naerdes edewalt). Tühja! Mis nüüd
meie! Wõi meiesugused nüüd suudawad
teile meele järele olla.
Toots (kawalalt: Oo! Ilmaaegu hindate end
nii alla. Igalt põllult juba sääraseid
roose ei leia!
Motja (edewalt): Wõi nii!.. Ha-ha-ha!
(sisse Wolli koiku pukkidega)
Motja (nähes Wollit) : Ei, mul tarwis minna -
Klaara wist ootab juba ammu. (Hakkab
minema.)
Toots: Loodan, et saan peagi teid jälle nä-
Motja: Miks ei! Oleme ju naabrid. Minu
tuba on teie omaga kõrwuti (jookseb
wälja)
Wolli: Klaara saatis teile koiku pukid-
kuhu nad panna?
Toots: Wäga hea! Pane ajutiselt siia
Toots (sõjakalt). Missugune, missugune!
teadagi, missugune! Seal on kõik
mis aga tahad. Peab aga oskama
elada! Elust mõnu tunda peab oska-
ma. Niisugune kohmakas, kui sina
(näitab IV peale) jääb muidugi rappa!
Seal tarwis hakkaja olla! (Tasemini,
kawalalt). Peaasi aga plikadega! Neid
ei tohi näpust lasta. Siis on kõik
korras!..
Toots: Wot mina, kui juba mina kooliõpe-
taja koha peale lähen, siis esimene
asi, teadagi, hakkan aga nende süda-
meid halastamatult pöörama!
Tooks: Ja kohe nii pöörama, et nad
minuta enam ei öösel ega päewal elada
saa! Oi, ma tean, nad -
laua veski ühes jahu veskiga on
endise osaniku, kolhoosniku Tikarti
kääs. Veski jahvatab neli kord vähem kui
ta võiks jahvatada. Mets veski lähedal
on Tikarti poja Leonardi (üksikmajapidaja
poolt mitte sääduslikult aia sisse piiratud
ja omandatud. Tikarti naise vend on
Leht Johanes ja Joosep Leht kes teda kaitsevad
kui Maurer sai neid materiale
kirjasaatiatelt, siis võiks miss
kirjutat minu kohta, siis võiks
üldse selle materialiga, millega
arvasin põle tarvidust tülitseda,
anda parem kulakute pihta ja
mõni seltsimehelik märkus ränd
teatri suhtes lehe veergudel teha.
A. Heinson,
27/I 34 a.
Ofitser Kamma kinni naine kooperatiivis
Salmes kassapidaja. Kamma Hila polkovniku
kasutütar kes praegust Eestis.
Kartser.
tsemendist, seina küljes põigiti laudadest
vari. Kartser on nii kitsas, et narist vabalt
mööda ei saa, iga kord kui temast möödun,
löön puusa vastu; tõstan ta ülesse ja kinnitan
seina kulge. So, nüüd võin vabamalt lii-
kuda. Põranda tsemendisse on nari jalad
augud kulutanud, komistan nendesse pi-
meduses. Nii jalutades tõuseb tolm, iseära-
kuiv, vastumeelne, millest nina ja kurk kibe-
daks jäävad. Lasen nari endisesse seisakusse,
istun.
Istudes hakkab igav. Unustan tolmu,
hakkan endamisi laulu jorutama. Nii
hääl kostab võõrana, surutult, justkui maa
alt. Püüan natuke kõvemini häälitseda, aga
saan valvurilt märkuse: „Mitte laulda!
Kus te mõtlete enese olema?“ Tõusen narilt,
hakkan uurima lahtiste silmadega pimedust,
et leida ühtegi pilu kust paistaks valgus,
aga asjata. Nii vahtides väsivad silmad, pu-
nased, rohelised ja kollased rõngad hakka-
vad silmade ees liikuma. Viskan jällegi
narile, sulgen silmad, et neid puhata.
489/16 IV 33г
N. P. koolis õppis Vohla Vilferd Karavaist,
partei liige ja rakkukese propagandist.
Sektori juhataja sl. Külaots kandis meest
kätte peal, Vohla ees ja Vohla taga, Vohla
on hea õppur, Vohlal on hea disipliin -
seadis kõigile eeskujuks. Ühesõnaga Vohla
oli Külaotsale igast asjast maitse järele.
(Liiguvad juttud et sl. Külaots, suvel isiklikult
Vohla pool oli külas ja tema ka kooli tõi.)
Kaasõppurite tegevusel, kellele Vohla kahtlane
paistis, läks korda ta õiget nägu paljastada.
Kes ta siis on? Esimise kategoria kulak,
kuid kulak, parteipiletiga taskus. Alaliselt
eksplateerides võerast tööjõudu, pidades
oma saunas popsniku Adamsoni peret
kes terve perega orjas. Vohla isa Jaan vedas
punastele salaja selja tagant peale valgede
väesalga. Terve pere oli ammetis valgest Eestist
ülepiiri piirituse ja muu kraami vedamisega.
Sm. Jurist!
Kas wõin mina kerhitust maa pidamisest
saada, on minule teha andud 5 hektaari, aga
töö jõulist inimist, ei ole minul ühteki,
oli õde ja see läks nüid ära mehele ja
nüit, on minul naisel kuu wanu laps ja
neid on neli kõige wanem on seitsme aastane.
Ja naine ei ole ka ise terwe on jalad wigaset
temal on see kohta tohtri käest tunistus et ei
wõi raskid tööd teha.
Ja mina ise olen kõigest wabastadut olen
teise krupi inwa liit
Weebruaari kuul kui õde ära läks siis ma
antsin palusin külanõukogu et tees kerkendust
kirja ja sealt, saatedi külanõugokuse ja
see ütles jälle üles.
ma koguni maast üles ütelda ei taha ainult
palun wähendata, sest mull ei ole seda kõike
mis naad antwat mite wõimalik teha.
Siis palun teadake kuhu pean ma pöörama
ja kust ma õige otsa kätt pean saama.
Minu adres. Sm. terwitusega
Jääl Anni, Aadi ristis kättel
on uuel armastuse lättel
Jää libe, jalad kerged all
Ja sinitaewas ülewal.
Ja kuu, see wahib jälle sääl.
Tal wiltu joon on mokka pääl.
Siin näeb ta täna uue paari.
Neil seljataga kolmas wari.
Pea läheb aeg. uus kewade
Uut õnne Leenil loob.
Kuid kes ta kadunud nooruse
Weel uuest kätte toob?
Laps magab rahul kätki sees.
Ja noorel emal silmad wees.
Need noore põlwe pisarad, -
See nagu kaste koidu aal!
Pea üles tõuseb päikene,
Tal wastu naerab wäikene.
Sääl waatab Leeni taevasini silms.
Oh, kaunis Mai, sa üle ilus
Tood läbi kuristiku, aasa
Meil wõiduhüüde uue kaasa.
Ja huikel halja metsa wahel,
Kus kirju õitswa lilleahel.
Kus hõbehallik woolab kaljult
Sääl rõõmuhüüe kajab waljult.
Ka Dnepri kallastel mai ehid
Kõik walges lapsed, naised, mehed.
Ja päike soe, nii kullaline.
Ka Leeni meel on täna imeline.
Kõik loodus haljas lootuses.
Ja õied õrnais õilmetes.
Tal siiski armas on see maa,
Mis ennem oli tundmata.
Siin oli õnn ja õnnetus.
Sääl kätkis armsam warandus.
jooksin vaatama mis seal süntis,
aga seal ei olnut midagi ainult
hobused kaklesit. Tulen, ise aga
näen et pudel on villemsooni käes
ja tahab visata.
Wõru: Aga kas sina ei valeta?
Kikas: Jumala tõsi õigust räägin.
Wõru: Meie sinule täna ei anna
joot enda täis ja siis ei ole si-
nust öövahti
Kikas: ei joo mina, natuke võtan. ja
Willemsoon: Noh mis meie temast
metsa viskame. Säh võta
ja joo, pea ennast riimis.
Noh lähame poissid minema, homme
on tööpäev ja välja puhata (kõik ära)
Kikas: Kuratid tahtsid ära visata
oleks mina ilmata viinata jäänud
Tint: (tuleb tuleb Kika juure) Kurask
sai ära peita läksid just mööda
minust.
ja vanem õpetaja oli, aktiivselt ja hästi töö-
tas, viidi sarnasse olukorda, kus talle Ise
semestri eest palka ei makstud, viies tema
tunnid üle teise semestri, mille tagajärjel
ta oli sunnitud lahkuma palgata oleku
tagajärjel, mis aga sihilikult tema kõr-
valdamiseks oli ettenähtud "kamba" poolt.
Raamatukogu brigadiir eestlane
Liideman, aktiivsemaist ja paremaist töö-
listest, kõrvaldati selle eest, et palka juu-
re nõudis. Asemele pandi "kamba mehe"
Karolovi naine.
Peale selle kõrvaldati parem lektor Pavo-
lainen ja raamatukogu juhataja Popova.
Asemele pandi aga "enda huvidele vasta-
vad."
Ajaloolise-materjalismi aine komisjoni
juhataja kohalt kõrvaldati sm Pastak,
kes spetsialist tähendud aine alal ja
hästi enda ala tunneb, aga, et "kambaga"
ühti ei liitu, pandi asemele "kamba mees"
Mäger, arenematu, saamatu mitte vas-
tav erialale.
Kirja "saatja komnoor Paar Ellmi palun
valjaandja et laseks minu kirja tükki
välismaatöölistel kirjastusühisuse Edasise
enne ja nüüd Lääne siber Krasnojarski krai
Karatusi Raiooni Werpulankas põle Baiman
Jaan partei poold veel täieligu tähelepanu
juhtinud nii et oleks möötunud tulevig
küla haktiivi poold täteliguld jalule pantud
siis oleks Eicehe Kalhoosil vähe kangelasemaed
jõugamad samut kevatise külvi ajaks
paemine rakes olnud aga kevadine külv
tuli soola putuse pärast kolhoosil elava
jõuga hiliselt lõhese ubuta mile tagajärel
kolhoosnikud tulevikul jäle kanadata saavad
seleks süitlaseks on määratut täielikult
Kõik muutub ja areneb. Pealegi liig kiiresti
läheb nüüd arenemine. Aga kirjanik ei tohi
ajast maha jääda.
Ja kui tüübid loodud, hakab ta pikka
sündmustiku mehanismi kokkusäädma, kust
kui nad "hiilgada" võivad. Teeb palju
rattaid ja rattakesi, mõnda neist tuleb
kogu aeg
idee väljenduseks tarvis, teised käivad tühjalt.
Ja lõpuks - mehanism on valmis, tüübid
mehanismi külge kinnitatud, tarvitseb vaid
liigutade vändast ja tüübid hakkavad
liikuma, tõstavad käse, räägivad - väljen-
davad ideed, mida kirjanik neile sisse
puhkus.
Kolhoosnik loeb äsjavalminud teost,
muigab, teeb siis aga kurja näo.
„Vaata, kuides nad kolhoosnikke
oleme!?. Üksi nemad, need linnamehed
on inimesed, meid võib narrida"..
nina otsale ja kõdistab tagumiste
jalgadega.
Mina olen närviline inimene. Ma ei
või välja kannatada putuka kõdista-
mist. Mulle pole see hoopiski ükskõik.
Loomulik, et ma haarasin seda kär-
best peopesaga. Kuid ei saanud pihta.
Ainult vastu tiivanutte tabasin.
Kärbes lendas ära ja istus minu
tööraamatu servale, mis kapi otsast lehe-
hunniku alt paistis. Istugu, mul see üks-
kõik. Istugu kas või tööraamatu peale.
Pangu sinna mõni punktki, niikuinii
tühi ja puhas.
Magan edasi, ei pööra tähelepanu
naise sõimule, kes riidesse paneb ja
lauta tööle läheb. Mingu, mulle see
ükskõik. Ka kärbse peale ei pööra tähelepanu-
Ikka veel kõik magavad - putukad,
lutikad, kirbud. Ainult inimesed ei ma-
ga. Ärgu magagu, mis see minusse puu-
tub.
lendags meie isama piiritelt välja: siis sudame kintlaste oma
lõpulist rõmsad isama sotsialismit ehitada: Peale selle kas siis
on kellegi koort ja kohus kolgosis et. wanna 60-70 aastased wanagesed
paluwad kolgosi oma wanatuse jõu järele tööd kolkosi Esimehelt
see ütlep ära ei minul teile tööd ei olle minge kündma kus see
seadus on kuid igal ühel on õigus tööle. peale selle arsti juure
ei anna obust. 70 aastane wanage. Mõttus Juhan pallus prigaterilt
ja kolgosi Esimehelt opust nemad ütlesid ära: selsamal koral antis
kolgosi Esimees opuse entise kulagu Omuk Juhanile wiina
järele sõita Sedelnikowosse 18 kilumetrit kus purjus peaga Omuk
Juhan tegi opusele wiga ajas ajateiwaste otsa ja opusele tulid
sooligud naha olla ja opune olli otsas see on tänawu
aastane lugu kuit sille kuritöö eest ei wõetud wastutusele
ketagi. Kuid Juhan Mõttus olli neil sellgest põlatud kes wõitles
1919 aastal oma wanema poja Oskariga partisani ritates: tema wõitles
nentele parema wapatuse aga kulakute jänused ratsutawad opustega
aga wõitlejale partisanile ei olle arsti jurte opust.
ütlevad töölt ära aga selle kohta ei tarvitada kolkosi,
ustawi seadust Läbisõitja
Vastutan täieliselt selle kirja tügi eest mis ollen
seja üles kirjutand ja palun Edasi wergutel ilmutada
ja sule pälts soo ollen paljastamisegs Estonski külas kolgasi
Natsminis. Setelnigu rajonis Taara okrugis
4/XI 37
Aug. Lukin.
See on "Punalipu orden"...
Rõõmsalt koju tuli isa,
teda oli ülendud.
Lapsed vastas rõõmukisal,
alati neid sülelnud.
Kuigi lastele ta toonud
väikseid püsse, lennukeid.
Lastel "riigikaitse" loodud. -
isa tõi weel "kahureid".
Laste silmad olid kiindund
täna isa rinnale.
Särades nad olid piirdund
helkivale märgile.
"- Kellelt saanund selle märgi?
Oi kui ilus tore ta.
Luba vaadata meil järgi?
Tahame tad kanda ka.
Lopp on punane ja väike
peal tal tore - ilusam
Särab punatäht kui päike...
Tohib teda siluda?"
"Kallikesed, ei ma keeldu
teile teda hirmata.
Tema teile hästi meeldib?
võidetud ta rinnaga!
See on "Punalipu orden".
võitlejate vahvusmärk..
Me ei ole enam orjad,-
vaba nüüd on elujärk
Kaswate ju peagi suurteks
wõitlusvõtted omate,-
saate kangelasteks uuteks
uut maailmat rajades.
lahingutes võiduteel.
Töölised, mitte korralikult kätte saades palka
hakkasid sovhoosist lahkuma. Sovhoos saab
165 liitert piima päevasest lehmade lüpsist.
Piima ülikoolile linna ei tooda, vaid müüakse
kohapeal kõrvalistele isikutele 65 kop. liiter
Sm. Prorektor Vasiljev räägib, et piim linna-
toomisega läheb hapuks. Kõige kibedamal tööajal
ei ole töölised leivaga voorustatud. Käesoleva
aasta suvel ehitatakse sovhoosi kaev, mis maksma
läheb 12 tuhat rubla, kuid tarvitamiseks ei kõlba
Käesoleva aasta suvel direktor Harakas annab ülikooli
rektoraadile teadaande, nõuab enda vabastamist
sovhoosi direktori kohalt Ülikooli rektoraat saadab
direktori Haraka kohalt vabastamise asemel Kislo-
vodski hallikatele tervist parandama. Sm. sm. ülikooli
rektor Glavatski ja part. komi sekretär Latokainen
seletavad Haraka nõudmise mitte rahuldamist
sellega, et Ülikoolil ei ole vastavad inimest Haraka
asemele panna. Korralagedus aga suveneb
Aedviljad porgantid, kaalikad ja kapsad jäid
täiesti umbrohest puhastamatta, loomulikult kannatas
saak. 12 ha kapsastest oli veel 12 novembril
k. o. aastal 5 ha koristamata sellega muutudes
tarvitamiseks kõlbmatuks, sest pooled kapsad on
Külma ja sagedaste vihmasadude käes ära mäda-
nenud.
Usub kautsete andmete järele, nagu räägivad
sm sm Glovotski ja Latokainen ülatavad endise
sovhoori direktori Haraka sovhoosi rahalised
raiskamised 3000 rublani.
Siin aga seisan täna julgelt mina.
Mul käes on häwitaja dinamiit,
Ei keegi sinu uhkust päästa siit.
Signaalid, jookske kiirelt, muidu surm.
Must suitsu pilwe, - algab kiwitorm.
Siin kees ja tormas Dnepri kallas,
Kus inimene võites loodust valdas.
Ja ehitud on üllilma kuulus tamm.
Ta meie uhkus, julgem samm.
Nüüd tutvustan siin mõnda meest
Kes elus käinud läbi tulest, weest.
Siin naisi ei wõi unustada
tööl ju
Nad käiwad sama rasked rada.
Jõel peegeldamas selged laeva jooned
Mäel Pawlowas nii kenad, walged hooned,
Mil ümber õitsvad lilled hellal koidu paistel.
Neilt tõuseb magus õhk siin hommikusel kastel,
Ju laewa laele kogund palju inimesi.
Ent wähe eraldi jäid noored mitmekesi.
Neil täna lõbu rohkem kodu sõites.
Wiis päewa tööl, las kuues rõemsalt õites,
Kesk walget külakest, kus lõõtsapilli kuuled
Ja wahest puude wilus armsamat ehk suudled.
Üks kogu waatab aja tõsisemalt ringi.
Ei ole temal lõbu täna mingit.
Ta jõuab wiimaks õige rajale
Ja asub peagi uue elu kohale.
Ukraina valgest külast ärkab laul ja luule.
Koit heidab õrnust noore pirni puule.
Ja algab hommik, päewa rada;
Et wõib kõik minewiku unustada.
Siin keeb ja kihab inimene.
mis kõik ta teha suutelene!
Sääl eemal nagu wõrgu sisse mässitud suur ehitus
Ja päikenegi paistab siin kui uus!
Näe, neljakümnetonnilised kraanad
Silmi ette kerkib pilt
kaks ise asja, wõrret suurt.
Ta mõtted põimib kiiremalt
ja hindab põllu suurt ja uut.
Waatleb weelgi oma põldu
oma hobust waatleb ka.
Waatleb naise ümargusi õlgu
ja küsib: Mis õige arwad sa?
Näid me oras õre wilets
ei me saa tast head moosi
Millal wabaneme murest,
Lähme Liisi kah kolhoosi.
Liisi waatles, huuli surus
haaras rooki, heina reha
Mis sul tulnud kallil arus
sa tahad mind ka lolliks teha.
Mart siis kogus endal julgust
Algas tasa, mõistlikult
Otsis sõnu jutu algust;
ja rääkis weedi harklikult.
Polna raioni Tulba külla nõukogu
all elanig. Mina olen selle ajani
üksikmaja piitaja olnud. Aga nüüd
läks minu krond Savoosi kätte ja
antagse külvi plan. Mis peame
täitma ja maa lubati kaheksa
kilumeetri kaukele. Kus nii halvad
teet omava et tüha vangrega läbi
ei saa. Ja külvi plan anti ka
koguni hilja 10 Aprilil. Kui oleks
minule oma krondi peal lupatu
külva siis mina ei oleks miiskid
sellele vastu. Aga nüüd on minul
võimada seda täida. Mina olen
ise hiinvalid ja lapsed oma kõig
all healised. Minu perel ei olei
ühteki töö jõulist. Minul maa ei
oleki kolhoosi all olnud minu maa
on hobis Sovoosi veren. Rigi maksud
on ikka aasta tärnilist maksedut.
Kas külanõugakul on sätustlik nii
kaugele ajada põltu külma või ei
ole Palun vastust Karla Raper
Nüüd siis sek. juh. Külaots lasi oma viha
vallale nende õppurite peale, kes võtsid
osa Vohla õige näu selgitamiseks, sõimates
"karjusteks." Loos täieliku terrori tagakiusami-
seks, otsides süüdi igalt poolt ja igasugusel
kujul, nähtavaste selle mõttega, et koolist
kohe välja lüia, sest niisugesi koolis
pidada, võib veel mõni kulak avalikuks
tulla. Praktikad Külaotsal selleks on.
P. koolis õppis ka sulasepois Külaots
kes katsus paljastada, kulakuid ja
sek. juh. kaitse politikad nende suhtes
Nagu praegu, nii ka siis loos sek. juh. terrori
sulasepoisi vastu, toetades nende peale, kes
kartsid oma õige näu paljastamist andes
vale andmeid tema peale, et ta on
progulisi teinud. Löödi suure mürinaga
Külaots ja peale kauba sl. Tiirman koolist
välja kellel, ainuke süü oli, et ta sulasepoisi
Külaotsaga heaste läbi sai.
Bürokraatlik hirvitamine küla kooperatiivide
Ülem - Bulanis külakooperatiivis, Krasnojarski
Krais. Karatusi rajoonis. valitseb bürokratlik
kord. poe pravlenijas. Esimees Sl. Nimps Kaarel
on väga enda poole kiskuja, ta on tihti kordasi
oma poole kiskumisega ja kelmus tükkidega hak-
kama saanud. Enne kolhoosi astumist müüs ta
era turul oma paari hobuseid ära, ning tarvita-
vaid põllutööriistad. pani rahad omale tasku
siis tõstis lärmi, et tema hobused on keegi ära
varastanud. Nimps K. astus mitte selleks
kolhoosi, et seal tööd teha, vaid selleks et oma
üksikmajapidamist riiklikkude maksude eest
varjata. Imelik on veel see, et Nimpsi kooperatiivi
paissikud ei valinud kooperatiivi esimeheks, vaid
teda määrasivad, need isikud kes on ka osa saa-
nud Nimpsi pimetatest tegudest. Nimps Kaarel
andis küll lubatuse, et tema olla kangelane.
Mihkel Mardi poeg Pihap
1919 aastal läks walgedega Esti
teenis walge eesti seljatagustes jagudes,
peale sõjawääst lahkumist töötas
Paide linnas oma wenna juhanese
juures kingisseppana 1922 aastal
tuli eestist tagasi salaja üle piiri
kauples oma kää peal Simistitsa
Klubi puhwetis. perast töötas kui
kinksep külas. wõttis lõks jõuka
koha omaniku Rossmanile kodus
maad, pidas teenjaid pääwalisi ja
karjatseid Kartsaanowi külast
oli mölder simistitsa weskis
warastas, ja sai trahwitud.
1 aasta sunnitööd praegust teenib
wolosowa rajoonis sõidu autu
Sofrina
4 Septembr. A Kork
1073/15.XI.34г.
Kollektiivi laul
Täna pillid pange häälde,
rõõmust põsed säragu!
Tervitab meid sügis helde
rikka viljasaagiga.
Vanad, noored tulge platsi,
Klubis ruumi kõigil küll.
Enam pole sulast, matsi.
Ei mängi kurbe viise pill.
Kadund puudused ja näljad -
nisuleiba sööme nüüd.
Rikkusi loovad laiad väljad,
ühistöö ja kindel püüd.
Traktor trummilööjaks saanud
taktis töötab agaralt.