Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
mitte õigeaegne ilmumine. Raskusi teki-
tas uus aine - Vene keel. Samuti raske
oli III klassile maateadus ja ajalugu
(viimane kõigis klassides raske). Õppi-
mise elustamiseks korraldasime
sotsialistliku võistluse: II ja III klass
ning IV ja V kl. moodustades rühmad
võistlesid omavahel, kusjuures ka
käitumine, kord, jne arvestati. Võitja
rühma iga liige sai auhinna õppe-
tarvetena: värvid, pliiatsid, jne.
Suusapäevi ja suusa võistlusi korral-
dasime. Esikohtadele tulnuile sai au-
hindu: kabemäng; koolitarbeid.
õppeaasta
Saksa poolt alustatud sõda 22 juunil 1941a
NSVLiidu vastu, jäi Eesti NSV ajutiselt
okkupeeritud sakslaste poolt juulist 1941a kuni
1944 a augustini. 1944a. Punaarmee, Eesti Tallinna
kaardiväe korpus vabastas Eestit okkupan-
didest. Koolitöö algas täiesti uutes oludes
ja uute õppejõududega. Endise koolijuha-
taja Albert Paal, kes teenis saksa sõjaväes,
tema asemele määras Tartumaa Haridusosa-
kond koolijuhatajaks Maria Paškovi; alates
novembri kuust 1944a, kes juba on töötanud
koolipõllul 25a.
Õppetöö algas 27 novembril 1944a., hilinemi-
se põhjuseks oli õpetajate suur puudus.
Õpetaja - koolijuhataja Marie Paškov hakkas
töötama ühe komplektiga, kuhu oli koonda-
tud kõik 4 (neli) klassi, sest kool oli
ettenähtud ühekomplektiline. Vastu tulles endi-
se koolijuhataja abikaasale Salme Paalile,
võtsin endale abiks, kes andis ainult mõned
tunnid (ajalugu, laulmine ja kehalinekasvatus),
sest puudus vastav pedagoogiline haridus.
Õppetöö algas 27 novembril 1944a. Lõppes 28
mail 1945a., kestvus 134 päeva
27 novembril 1944a. ilmus kooli õpilasi järg-
miselt
I klassi 11 õpilast
II ,, 6 ,,
III " 3 "
IV.  6 "
Kokku 26 õpilast.
Õppetöö ei edenenud küllalt hoogsalt,
selle põhjusi oli mitmeid, tähtsamad neist
oleksid: õppetöö ja kasvatustöö
Jõuluks korraldati jõulupuu
ja kevadel emadepäev. Mõlemaist
oli osavõtt rohke.
Koolinõunik kui ka arst kü-
lastasid kooli kahel korral.
Kevadel ilmus "Jada" järje-
kordne number.
Koolij. Ag. Kivisaar.
1936/37.
Õppetöö algus I kl. oli 14 sept. teis-
tes klassides 24 sept. I kl. ilmus 5 tüt.
ja 2 poissi, üldse 7 õpilast ja tütarlas-
te arv ületas esmakordselt üle hulga
aja poiste arvu. Kokku ilmus kooli
sügisel 40 õpilast ja seda esimese
õppetöö nädala jooksul.
Aastajooksul tuli juurde kaks
õpilast ja kevadel lahkus vanema-
te elukoha muutmise tõttu 2 õpil.
Et õpilaste arv minimaalne (40)
päris Hamini järele, kas ei saaks
kooli muuta ühekomplektiliseks, kuid
hoolekogu, kui ka õppenõukogu leidis
selle võimatu olevat, sest kool
asub teistest koolidest kaugel,
7-11 km. ja õpilastel oleks raske
niikaugelt käia.
Kevadel lõpetas V kl. 9 õpilast
3 tütarl. ja 6 poissi. I, II ja III kl.
jäi igasse klassi üks poiss tei-
seks aastaks klassi.
Õppetöö arenes enam-vähem nor-
maalselt. Koolinõunik ja arst
külastasid kooli 2 korda.
Käesoleva õppeaasta jooksul lõpetati
kaevutöö (ehitati pump). Kevadel said
istutatud ilupuud ja muist hekki.
Kuiva suve tõttu kuivas hulk kuusi
ära teised puud aga jäid alles.
Kevadel, enne õppetöö lõppu, kaotasi-
me oma kauaaegse, häätahtliku
hoolekogu esimehe, Kusta Klaosi,
kes alati tundis kaasa meie rõõmu-
Vähesel määral võimaldas õpilastele ise-
tegevust kooli kooperatiiv, kus müüjatena
ja teiste ametnikena esinesid liikmed - õpi-
lased.
Kooli tervishoiu seisukohalt vaadatuna
oli se möödunud kooliaasta ehk parem kui
eelmised: koondamise tõttu vabanes ruume,
selle tõttu oli võimalik: a) õpilaste üleriideid ase-
tada köetavasse ruumi; b) vahetundideks teha
klass õpilasist täiesti tühjaks, mille tõttu võimal-
dus parem õhu puhastamine.
Õppe- ja kasva-
tustööd soodus -
tavad tegurid.
Siin tuleks kõige esiteks märkida laste-
vanemate soojat suhtumist koolile. Kooli ole-
masolu eest on lastevanemad koos kooliga
tagajärjekalt võidelnud kuni eelmisel talvel saa-
vutati ka VI klass. Kuid käesolevaks talveks
ometi koondati kool. Kuid arvatakse, et vast
saame uuesti  VI klassilise kooli.
Õppetööd soodustab ka asjaolu, et valla-
volikogu poolt on lubatud eelarve korras suu-
remaid summasid kui kunagi varem: Õppe-
vahendite muretsemiseks 150 krooni eelmise aasta
88,90 kr. vastu ja kooli raamatukogudele
150,30 kr. eelmise aasta 95 krooni vastu. Sa-
muti soodustas koolitööd kehvematele õpilastele
antud toetus, mille tõttu avanes võimalus
kolmeteistkümnel õpilasel saada tasuta
koolitarbeid: raamatud, vihikud, jne. Kahjuks
aga vähendati uues eelarves kehvemate õpi-
laste toetust üsna tublisti.
Õppe- ja kasvatustööd soodustas veel asja-
olu, et hakkab juurduma teadmine õpilasis,
et ei õpita mitte kellegile teisele, vaid eestkätt
omale saadakse siit suuri varasid. Seda
Aga eriti vanemais klassides: IV klassis ei olnud
üldse "istuma jääjaid", III klassis kaheksast
õpilasest üks (12,5%).
Tuleb veel märkida asjaolu, et meil
ei esinenud ka sel aastal nakkushaigusi
(naaberkoolis olid laialdaselt levinud leetrid).
Esines kahel juhul kõrvapõletik ja teisi vähem
ohtlikke haigusi.
tustööd pidus-
davad tegurid.
Märgin kõige pealt asjaolu, et töötades
nelja klassiga ühes komplektis õppetöö kindlasti
kannatab: aega on vähe õpitu kontrollimiseks ja
uue aine esitamiseks. Laste suuline väljen-
dusvõime leiab vähest arendamist, tuleb väga
palju kirjutada, omaette lugeda. Aga mida see
I ja II kl. õpilane ikka kirjutab või loeb? Ta
tahab ka ,,juttu ajada", ja sellest ka tingi-
tud n.n. "korrarikkumised" jutuajamise näol.
Õppetööd takistas ka väga tugev pakane.
"Pakase pühad" olid üheksa päevased, pääle
nende veel külmad koolipäevad, kus töötamine
kooli ilmunud õpilastega külmade ruumide
tõttu polnud võimalik.
Ka kitsad ruumid on takistuseks aja-
kohase õppe- ja kasvatustöö läbiviimisel. Ka
on ruumid pimedad. Nii tuli sügisel
sageli töötada pilves päevadel lambitule val-
gusel.
tustöö juhti -
Lastevanemad oma koosolekul 8. oktoobril
1939. aastal valivad:
a) kooli hoolekogusse: 1. Mihkel Tamm ja
2. Johannes Tigane. Viimase lahkumisel
elukoha muutudes valitakse uueks esinda-
jaks Hugo Rebane (28. IV 1940.a. ), õpil. E. Tuule hooldaja.
b) õppenõukogusse: Ida Kaarna.
1945/46
Õppeaasta algas täiesti rahu tingimustes -
sõda on juba lõppenud ja unustatud.
Õppetöö algas 1 septembril 1945a., kõikides
klassides ja õpilaste arvu ja klasside järele
kujunes järgmiselt:
I kl. 11 õpilast
II. " 10 "
III. " 3 "
IV. " 6 "
Kokku 30 õpilast. Aasta jooksul ei ilmunud
kooli I kl haigus tõttu 4 õpilast - seega üld-
arv oli 26 õpilast.
Õpetajana - jäi töötama senine koolijuhataja MPaškov
ühes tunniandja õp. S. Paaliga. Klassijuhatajaks
oli koolijuhataja MPaškov; komplektiline arv
koolis endine - üks. Tunniandja õp SPaal andis
matemaatikat, ajalugu, laulmist ja kehalist kasvatust.
Koolitöö algas 1 septembril ja lõppes 31 mail 1946a
seega kool töötas 208 päeva.
Kui eelmisel aastal esimesest paevast ei
saanud koolitöö edeneda rahuldavalt, siis
sel aastal õppetöö hakkas arenema kõigiti
normaalselt, sest eelmise aasta väärnahtused
ei esinenud. Kasvatuslise külje kohta võib
märkida järgmist, mis annab küllalt suure
väärtuse, pole olnud õppeaasta jooksul päeva-
korral ühtki küsimust, kus oleksid esinenud õpi-
lased sihiliku koolikorra rikkujana, peale õp.
S. Paali poega, kes on jaanud oma vanade harju-
muste juure, samuti ka Toivo Paal, kes ei saanud
maha jätta endiselt varguse esinemisi.
Raske oli endiselt võitlus mustusega: raama-
tud ja vihikud määrduvad ja lagunevad. Õppeaasta
II poolel sain sellestki raskusest üle. Lapsed
hakkasid raamatute ja vihikute üle hoolt kande,
pandsid neile vajaduse korral puhtad pabe-
rid ümber. Puhtuse pidamisest ja selle vaja-
dusest korraldasin kord nädalas üldise
puhtuse ülevaatuse; puhtusest sai ka räägitud
lastevanematele koosolekutel, mis andis suuri
tulemusi.
Õpikud olid kõik olemas, vihikutest ja muust
koolitarbest puudust ei olnud.
õpilasringid, nagu pioneer, sanitaar,
vene keele ringid; samuti loetakse ka jutu-
raamatuid, ajakirju ja ajalehti; mängitakse
suure huviga kabe, male ja teisi mänge.
Koolis olid korraldatud koolijuhataja MPaš-
kovi poolt sanitaar ja õhukaitse lühikursused.
inspektor J Vilismäe kaks korda 1945/46 õ.a.
Jaoskonna arst korraldas tervistlist järelevaatust
õpilastele kaks korda õppeaastal.
Koolitööd segavaks nähtuseks oli nakkushaigus
(leetrid) ja ka osaliselt jalanõud, sest et kõik
õpilased ei saanud kaugeltki rahuldatud
jalanõudega.
Õppenõukogu koosseis oli järgmine: 1) kooli-
juhataja MPaškov, 2) tunniandja õp. SPaal ühtlasi
ka õppenõukogu protokollija, lastevanemate poolt AKantso
Koolikomitee koosseis: 1) T. K. esindaja Salme Pala,
2) lastevanemate poolt valitud V. Madise ja AKarlis, 3) koolijuhataja
MPaškov ja õp. SPaal sekretär.
Suvel 1946a. enne koolitööd said klassiruumid
valgeks lubjatud ja trepi astmed ja trepp
juhataja korteris sillutatud.
niikaugele, et hakkas, süvendamise tõttu, tar-
viduse kohaselt vett andma, kuid tsementra-
kete halva koosseisu tõttu kogu talve jooksul
oli vesi inimestele kõlbmatu. Joogivesi toodi
ühe km kauguselt Põdra talust.
Koolide inspektor A. Kurvits revideeris
kooli 4. oktoobril 1939. aastal.
Kooliarst korraldas õpilaste tervishoiu-
list läbivaatust kaks korda õppeaasta
kestel. Tervislehe andmeil oli:
1. Kehaehitus:
tugev: 4 poissi, 6 tütarlast
keskmine: 6 poissi, 6 tütarlast
2. Toitlus:
hea: 2 poissi, 2 tütarlast
rahuldav: 7 poissi, 10 tütarlast
mitterahuldav : 1 poiss.
3. Puudulik nägemine kahel poisil ja
4 tütarlapsel.
Mõningaid
katsetusi.
Õpilaste toitlustamise asjus oli pike-
maid läbirääkimisi lastevanemate koos-
olekul, kus pandi lastevanematele südamele
anda lapsele kindlasti kaasa koolieine, mis
ei tarvitse sugugi olla luksuslik. Toit olgu
pakitud puhtasse paberisse või rätikusse,
aga mitte ajalehe paberisse. Alul täideti
seda soovi, kuid hiljem vist ununes, ja
ikka leidus õpilasi, kelle eine oli pakitud
tarvitatud ajalehesse.
Et võimaldada väikest vaheldust eines-
se, selleks otstarbeks kasvatasime kooli-
aias porgandeid, mis andsid rahuldava
saagi. Porgandeid hakkasime tarvitama
kohe sügisel, kuna halva hoiuruumi
tõttu neid riknemise kartusel pärast jõuluks
hoida ei julgenud. Viimasel juhul oleksid nad
oma otstarvet paremini täitnud, kuna selleks
ajaks kodudes sageli aedvilja toortoiduna ei
leidu.
Õppetöö mitmekesistamiseks avanes võimalus
kuulata vastavaid kooliraadio saateid, kasuta-
des selleks otstarbeks kasutati koolijuhataja vas-
tuvõtjat.
1934/35 õp.a.
Õppetöö algas I klassis 18 septembr.
teistes klassides aga 2. oktoobril.
Õpilased ilmusid kooli I kl. esimese
kahe päeva jooksul. Teised klas.
esimese nädala jooksul.
I kl. õpilasi 7, II kl. 15, III - 10.
IV kl. - 8, V - 10. Kokku 50 õpilast.
Nendest lahkus koolist elukoha
muutmise tõttu enne õppetöö
lõppu 3 õpilast. Kevadel oli
koolis 21 tütarlast ja 26 poissi.
Õppeaasta teisel poolel oli õpilaste
hulgas rohkesti haigeid, mistõttu
ka puudujate arv võrdlemisi
suur. Nakkavatest haigustest
esinesid leetrid 2 korral. Ena-
mik õpilastest oli haigestunud
punetis-haigusse. Nii mõnegi
puudunud päeva tõi juurde lumetu
vihmane talv.
Jõuluks korraldas kool õpilas-
tele jõulupuu ja kevadel emade-
päeva, millistest osavõtt rohke.
Aasta jooksul külastas koolinõunik
kooli ühel korral ja kooliarst kahel
korral.
"Jada" järjekordne number. Kooliaas-
ta jooksul katsetati seina ajalehega.
Koolij., Ag. Kivisaar.
1935/36 õp.
Esimeses klassis algas õppetöö
16 septembril, teistes kl. 26 sept.
Esimese klassi õpilased, arvult 6,
ilmusid kooli kahe esimese päeva
jooksul, teistesse kl. esimese nä-
dala jooksul. Õpilaste koguarv 45.
Aasta jooksul lahkus koolist elukoha
muutmise tõttu 4 õpil. ja tuli juurde
2 õp. Koolitöö toimus enam-vähem
normaalselt. Kevadel vallutas gripp
enamiku õpilasi, mille tõttu ka mai-
kuul väga palju puudumisi. V kl.
oli 7 õpilast, millisest arvust jäid
teiseks aastaks klassi 3 poissi. Poiste
üldarv samas kl. 4.
Tähtsamaks sündmuseks sel aastal
on kooliaia asutamine. Sügiseks val-
mis aia plaan ja selle järele teos-
tus ka kohe aia planeerimine. Osa
hekki istutas koolijuhataja ju enne
õpilaste kooli tulekut. Õpilaste kaasabil
rajati kõnniteed ja vald vedas küü-
dikorras kruusa pääle. Enne lume-
tulekut kaevasid õpilased kuuseheki
jaoks hauad, kuna kuused istutati
kevadel. Marja- ja puuviljaaed rajati
ka kevadel. Puuvilja-aeda istutati 4 õuna-
puud ja kaks pirni, siis veel 2 kirssi
ja 2 ploomi. Ploomid kinkis koolile Hoole-
kogu esimees hr. G. Klaos.
Kevadel tehti ka koolile uus
kaev, mille sügavus 8 meetrit.
Et kaevus vett vähe, jäeti esial-
gu pump tegemata.
1939./40. õp-
peaasta.
koolitööd alus-
tades.
Õppeaasta algas maailma vallutanud
ärevuse saatel: alanud oli sõda, mille
puhkemist kardeti, kuid ometi teda ära
hoida ei suudetud (või ei tahetud?). Tekki-
nud ärevuses arvasid mõned lastevanemaist,
et kas maksabki last kooli saata. Need olid
mõjutused väljast poolt.
Suure pöörde elas meie kool üle ka
oma seinte vahel, milline tõi lastevanema-
tele, eriti vaesematele, küllalt uusi muresid:
Tartu Maakoolivalitsuse kirjas 7. sept. 1939. a.
nr. 5514 teatatakse, et kool on muudetud
ühekomplektiliseks alates 1. aug. 1939.a., sule-
takse V ja VI klass. Koondamise põhjuseks
on laste vähesus koolis - järjest paaril õppe-
aastal on olnud vähem kui 40 õpilast.
Kooli ja lastevanemate poolt korraldatud ja esi-
tatud palved selle otsuse muutmiseks ei andnud
tulemusi. Koondamise tõttu vabanes Veski koo-
list kauaaegne õpetaja Salme Hiir, kes, Veski
koolist vabanenedes, haigestus meeltesegadusse ja
paigutati ravimisele Tartu vaimuhaigete kliini-
kusse. Kõik eelnimetatud asjaolud lõid kooli-
töö alguseks üsna masendava meeleolu, ja
oli arvata, et see ka õppetöösse oma mõju
avaldab.
Õpetajad ja
õpilased.
Õpetajana-juhatajana jäi töötama
kooli senine juhataja Albert Paal.
Õppetöö algas I klassis 11. septembril
ja II-IV klassides 25. septembril. Õppetöö algu-
seks ilmus kooli õpilasi järgmiselt:
I klassi - 3 õpilast
II klassi - 5 õpilast
III klassi - 9 õpilast
IV klassi - 6 õpilast,
kokku 23 õpilast. Õppeaasta jooksul lahkus
koolist 3 õpilast, uusi tuli teistest koolidest
samal ajal 2 õpilast. Õpilased, kes said V ja
VI klassi, siirdusid enamikus Krüüdneri alg-
kooli, kuna üks läks Vana-Pranglisse, kusjuu-
res mõnel neist koolitee pikkus 10 km, ja neljast
perekonnast käis lapsi kahte algkooli, mis mui-
dugi väga raske eriti külmadel talve päevadel,
ja küllalt tõi muresid vaestesse perekondadesse
(eelnimetatud 4 perekonnast 3).
kasvatustööst.
Kui eelmisel aastal juba esimesest kooli-
päevast algas intensiivne õppetöö, siis sel aas-
tal seda ei sündinud. Olukorrad olid väga
erinevad võrreldes eelmise aastaga nii õpilasile
kui ka õpetajale: a) õpilastele suuremas enamu-
ses olin uus "uus" õpetaja, kuna eelmisel aastal
nende klassis polnud mul ühtki tundi; b) tuli
õpetada ka I ja II klassi õpilasi kõigis aineis,
aga varem olen neis klasses õpetanud ainult
matemaatikat. Seega kõigiti uued olukorrad,
mis ikka nõuavad aega kodunemiseks. Samu-
ti nõudis aega harjumine iseseisvale tööle kirja-
likkude tööjuhatuste järele III ja IV klassis, kuna
neid nad varem üldse polnud kasutanud.
Eriliseks raskuseks kujunes ka õpilaste hul-
gas küllalt suur andevaeste protsent. Nii oli
II klassis 5 õpilase hulgas 3, kes hädavaevalt
suutsid õppida oma lugemispala selgeks ja
üks nendest ei suutnud kõigeväiksematki lau-
lukest, ka oma valitud jõululaulu, pähe õppida
(olgu märgitud, et loralaulude tagavara sa-
mal õpilasel oli kaunis suur). I klassist
lahkus sügisesel poolaastal andekaim õpi-
1932/33 õp.
Õppetöö algas koolis 3 oktoobril
Õpilased ilmusid kooli esimese
nädala jooksul mistõttu ka töö võttis
kohe normalkäigu. Õpilaste üldarv oli
56, milline kooli kitsaste ruumidele
liig suur. Õpilaste nimekirjas oli
58 õp. kaks õpilast vabastati koolitööst
haiguse tõttu (n. tuberkuloos).
I kl. oli 12 õp. II - 12 õp, III - 11 õp, IV - 13 õp., V- 8 õp.
Pääle koolitöö andusid õpilased sel aastal
innuga suusaspordile. Peaaegu kõigil
poistel (30) olid suusad. Hääd võima-
lust suusatamiseks pakub ka koolimaja
ümbrus mägine.
Õppetöö esimesel kuul juhtus ühe
V kl. õpilasega koduteel kurb õnnetus: olles
peitnud omatehtud püssi metsa laskis
koju minnes märki, kuid nii õnnetult,
et kaotas parema silma.
V kl. 8 õpilasest lõpetasid kooli 6 õp.
see on 75%. 2 poissi jäid teiseks aastaks
klassi. IV kl. jäid ka kaks õpil. klassi
II kl. 1 õpilane.
Jõuluks korraldas kool õp. jõulupuu
ja kevadel emadepäeva.
Õppeaasta jooksul käis koolis jaoskon-
na arst kaks korda ja koolinõunik ühe
Ag. Kivisaar
1933/34 õp.
Õppetöö algas I kl. 18 septembril 1933a.
9 õp. ilmus kooli kohe, kuid üks alles
2.X, mispärast ei suuda ka teistega
ühtlaselt töötada. Õppetöö vanemate
klassidega algas 2 okt. Esimese nädala
jooksul ilmusid kõik õpilased kooli.
Õpilaste arv sel õp. on 50. Nendest
11 õp. V. lõppklassis.
Õppetöös takistusi ei olnud.
V kl. jäi üks poiss teiseks aastaks
IV ja III kl. samuti üks õpilane.
Suusatamine oli õpilastele
talwel armsaim ajaviide ke-
vadel aga käsipall.
1934 a. suwel vooderdati koo-
limaja kaks külge ja ehitati
II õp. korterisse ahi.
Jõuluks korraldas kool õpil.
jõulupuu ja kevadel ekskur-
siooni Tartusse, millest osa
võttis 10 õpil. ühe õp. juhat.
Õppeaasta jooksul käis
jaoskonna arst koolis
kaks korda ja koolinõunik
ühe korra.
Kevadel ilmus kooliajakirja
järjekordne number.
osasse ja volitavad Haapsalu notar Taavet Akermann'i lepingut Tallin-
na-Haapsalu Kinnistusjaoskonnale kinnistamiseks esitama ja kinnistusakti
vastuvõtma. Parandatud "360"-õige.
Haapsalus, 5. juulil 1927 a.
Alex. Feldmann. P. Reikmann.
Ed. Siegfeldt.
1927 aasta juuli kuu 5 päeval. Not. reg. Nr 426.
Mina, allakirjutaja, notar Taavet Akermann Haapsalus, kelle
kontor Wiedemanni uul. Nr 24, tõendan, et eelseisva lepingu on
minule tõestamiseks esitanud ja oma käega allakirjutanud minule isikli-
kult tuntud õigus- ja teguvõimsad Eesti kodanikud Eduard Sieg-
feldt, Alexander Feldmann ja Peeter Reikmann,
asukoht kõigil Haapsalus Turuplats Nr 4; Feldmann ja Reikmann toimivad,
kui TALLINNA KREDIIT PANGA volinikud, minule algkirjas esitatud voli-
kirja põhjal ja piirides, mis antud neile kaugema edasivolitamise õigu-
sega Tallinna Krediit Panga juhatuselt Georg Vestel'i ja Viktor Kargaja
isikus ning viseeritud Tallinna notari J. Linnamägi kontoris 30. detsemb-
ril 1926 a. registri Nr 15478 all.
T. Akermann.
/L.S. / Notar.
Kinnistusjaoskonna ülema otsus ja otsuse tegemise aeg, ühes
põhjuste äratähendamisega, millede pärast kinnistamise palv
1392 tagajärjeta jäetud
Ettepandud üürileping algkirjas Haapsalu
ja Paldiski linnade ning Lihula alewi kinnistus-
raamatusse 1927 a. eest sisseköita ja Haapsalus
linna registrisse köide 4 osasse 523 (Edu-
ard Siefeldt'i (Siegfeldt´i) inmobiil) III jaosse
1 lahtrisse järgmine sissekanne teha:
"Lepingu põhjal 5 juulist 1927 a. on kindlusta-
tud Tallinna Krediit Panga kasuks üüri-
õigus selle immobiilil leiduwa maja
teisel korral asuwa 6 toalise korteri,
köögi, puukeldri ja teiste kõrwalruumide
kohta kuueks aastaks, arwates 1 juulist 1927 a.
aastas".
16 juulil 1927 a.
ja krahw Michail Stenb
310 rubla suuruses, wa
tarwiliste kustutus pealkirjade
ja 2) tarwilised kantselei maks
- palun Kreposti jaoskonda
neid wõlgasid minu nimetat
mõisamaa koha. Kiige N. VI
pealt mahakustutada. Kust
tuse toimetuse usaldan Tallin
Tallinnas  4 septembril 1924
Mahakustutatud - talukoha
J. Kleerment
Registri No 9034.- Tuhat üheksasada kahekümne
neljanda aasta septembri kuu 4 päeval
on see palve minu, J. Bergmanni, Tallinna
notariuse J. Linnamägi kohuste täitja, juures kinnita-
miseks avaldatud ja oma käega allakirjutatud tegu- ja
õigusevõimulise ja minule isiklikult tuntud
Eesti vabariigi kodaniku, herra Jakob
Kleesment'i poolt, kes elab Harjumaa-
konnas, Kolga vallas, Pedaspäe külas,
Kiige talus.
Notariuse k. t. JBergman
ad No 1481
K. E. Ots
Tunnistuss.
No 214.
Keiserlikko Kullama kihelkonna kohtu
polest saab lubbatut et need Törja koha peale, Waikna
waldas, wõlga jäänud üks tuhhad rbl (1000 r.) kaupa hinnast
kohtu ramatust saab maha kustutut, kuddas wörmündri
kohas selle mitte teiss kaswand tüttriku Henriette Malmbergi
Kullama kihelkonna kohtu wannema assemel:
Eesti kodanikud Gottfried Michael'i p. Matwey ja Johannes Johan'i p. Waldmann
on teinud järgmise ostu-müügi lepingu:
1) Gottfried Matwey müüs ja andis üle Johannes Waldmann'ile endise Ober-
landkohtu otsuse 5 septembrist 1887 a. põhjal tema nimele kreposteeritud Haap-
salu linna obroki liikumatu waranduse, mille krep. No 360 ja mille suurus 100 ruut
sülda on, kõikide päraltolemistega ning õiguste ja kohustustega, seitsmekümne-
wiie tuhande /75.000/ marga eest.
2) Selle ostuhinna on ostja täielikult äramaksnud.
3) Lepingu kulud kannab ostja.
4) Lepinguosalised tõendawad, et 1 punktis nimetatud summa ka tõesti määratud
ostuhind on, awaldawad nõusolemist lepingu kreposteerimiseks ja wolitawad Haap-
salu notariuse K. Nieberg'i kreposteerimist toimetama
5) Müüdaw warandus ei ole kinnitatud tule wastu. - Gottfried Matwey. Jo-
hannes Waldmann. – Mina, Haapsalu notarius Karl Nieberg, tunnistan,
et Eesti kodanikud Gottfried Michael'i p. Matwey ja Johannes Johan'i p. Waldmann
kes elavad Haapsalus: Matwey Ehte t. N 2, Waldmann Uus-Sadama t. N 1, minule isiklikult
tuntud ja õigus- ja teguwõimelised on, selle lepingu minule kinnitamiseks ette paniwad ja
oma käega allakirjutasiwad. Kreposti poshlini 4500 mk., aktiposhlini 50 mk. ja tempelmak-
su 1516 mk. andsin Eesti Panga Haapsalu osakonda, t. p. kwiitungi No 7030 wasta.
Haapsalus, 1925 a., 3 augustil. Registri No 873. Notarius K. Nieberg. (Pitser)
Lehe
külg
Paberite ja dokumentide nimekiri
KINNISTUSJAOSKONNAS
puudub
SAADUD 10 apr 1934 a.
No 15615
Tallinna-Haapsalu rahukogu kinnistusjsk.
Esitatud lepingu põhjal palun kinnistada Kolga-
küla Haridusseltsi Rahvamaja Ehitusühingu nimele talu-
maakohast "Pruuli N 14", kinnistu N 6754, lahktav
1,045 hr. suurune maatükk. Kolgaküla Rahvamaja
iseseisus hüpoteküksuses ja kinnistusakt ühes
tunnistusega välja anda. Tunnistuse palun saa-
ta Eesti Maapangale, kuid kinn-akti omanikule.
K. Eerik.
1934 aasta aprilli kuu 5 päeval. Not. reg. No 844
Mina, allakirjutanu, Tallinna-Haapsalu Rahukogu Kinnistusjaoskonna
sekretär Felix Ojandi, tõendan, et eelseisva palve ---------
on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud õigus- ja
tegevõimne Eesti kodanik Karl Eerik, --------
--------------------- elukoht Kõnnu vallas, kes isi-
kutõenduseks esitas isikutunnistuse, mis antud Kehtna
vallavalitsusest 17 novembril 1922 a. N. 1 all ja kes toi-
mib Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehitusühingu vo-
litusel, mis väljendatud minule algkirjas esitatud nime-
tatud ühingu otsusvõimsa peakoosoleku protokollis 25
märtsist 1934 a. Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehi-
tusühingu põhikiri on registreeritud kohtu- ja sisemi-
nistri otsusel 31 märtsist 1931 a.- Tempelmaks 70 senti
on palvel marges kustutatud. Parandatud "Kolgaküla".
Sekretär Ojandi
Kinnistusjaoskonna ülema otsus ja otsuse aeg, ühes
põhjuste äratähendamisega, millede pärast kinnistamise
1031 / 30 a
Mõisamaakohtade kinnistusregistri 32
köite 3861 ossa (Wilhelm (Villem) Kütti
mõisamaakoht "Uuetoa N4") IV jao 4. ja
5 lahtrisse teha pärgmise sissekanne:
30 novembril 1929 a. Tallinna linna ja
Tallinna Ev. lut. usu Oleviste, Niguliste
Jaani, Pühavaimu ja Mihkli (Soome-Rootsi)
kirikute (end. Gottes kasten'i) kasuks
kindlustatud ühetuhande kolmesaja
kuuekümne (1360) krooni suurune
pantõigus on kustutatud."
12. APR 1930
Isiku ehk asutuse nimetus, kes kinnistamise palve
sisse annud, palve ehk nõudmise sisu, liikumata
varanduse kinnistus nr.
Tallinna-Haapsalu Rahukogu
Kinnistusjaoskonnale
--Sissetulnud Kinnist.
jsk. "15" juunil 1932 a
Nõudja Andrei Madisson'i, elk. Kehra
wallas, Alttrahteris, vol. wann. adv. Manfed
Fiskar'i elk. Kehra alewis, Uus tn. No 9
nõudmises kostja Johannes Treier'i
wastu, elk. Vääna wallas, Sõduri talus,
4986 kr. 90 s. pärast,
nõude kindlustamise asjas
4950 kr. suuruses summas
Lisades juurde ärakirja Tallinna-Haapsalu Rahu-
kogu resolutsioonist (määrusest) 10. Juunist 1932 a.
n.a. N 1019 - 1932 a), palun tähendatud määruse
neljatuhande üheksasaja wiiekümne (4950) krooni
suuruses Tallinna-Haapsalu Rahukogu kinnis-
tusjaoskonna kinnistusraamatutesse Johannes
Treier'i omanduses olewa kinniswara peale, mille
moodustab Harjumaal Wääna wallas asuv
maakoht "Sõduri m. A-13", kinnist. N 686.
Käesolewat palwet awaldama volitan not. JKristeltein'i
Lisa: ärakiri
11. Juunil 1932 a.
Andres Madissoni volitusel.
edasiwolitamise õigusega
kustutatud 15. VI. 1932 a.
1932 aasta juuni kuu 11. päeval
10 osa 686
NOT. REGISTER No 3658.
aakoht "Sõduri N A13
Mina, allakirjutaja, avalik notar JAKOB KRISTELSTEIN
m. Johannas Jaani p.
Tallinnas, kelle kontor Vana-Posti No 6, tõendan, et eelseisva
palve --- minule tõestamiseks esitanud
Treier
ja oma käega allakirjutanud minule isiklikult tun-
tud õigus- ja teguvõimne Eesti kodanik vannu-
tatud advokaat Manfred Fiskar, elukoht
Keila alevis, Uus tän. 9, kes toimib Andrei
Paberite ja dokumentide nimekiri.
Lhkg.
Tallinna Haapsalu Kreposti Jaoskonda.
augustil
Saatsin postiga:
3951
1) lepingu, mille järele Gottfried Matwey müüs Johannes Wald-
mann'ile Haapsalus asuwa linna obroki krundi krep. N. 360 ka-
he ärakirjaga.
2) Haapsalu linnawalituse poolt antud tunnistuse selle üle, et linna-
wolikogu müümisega nõus on, Haapsalu linnawalitsuse ja Maksu
inspektori poolt antud tunnistused selle krundi hindamise üle
31 300 mk. kantseleimaksu ja palun nüüd sellega lepingut
kreposteerida ja krepostiakti minule postiga saata.
Haapsalus, 1925 a., 13 augustil. No 180.
Notarius K. Nieberg.
SAADUD "4" mail 1934 a.
Tallinna-Haapsalu rahukogu
kinnistusjaoskonnale.
Esitatud võlakohustuse põhjal palun kinnistada talu-
maakohale "Kolgaküla Rahvamaja" kinnistu N. 11993 Eesti
Vabariigi kasuks 3000 kroonine pantõigus võlakohustu-
ses tähendatud tingimusil ja kinnistusakt ühes tunnistu-
sega registrist saata Eesti Maapanka. Seda pantõigust palun
kinnistada esimese hüpoteegina.
K. Eerik
1934. aasta mai -- kuu 4. päeval. Not. reg. No 1.228.-
sekretär Felix Ojandi, tõendan, et eelseisva palve ---
teguvõimne minule isiklikult tuntud Eesti kodanik Karl
Eerik --- elukoht Kõnnu vallas, kes toimib
Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehituseühingu volitusel,
mis väljendatud minule algkirjas esitatud nimetatud
ühingu otsusvõimsa peakoosoleku protokollis 25. märt-
sist 1934 a.- Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehitus-
ühingu põhikiri on registreeritud kohtu ja sise-
Aasta, kuu
ja kuupäev,
palve sisse
sisse andnud, palve ehk nõudmise sisu ja kinnis-
vara kinnistu nr.
d) III. jao 1. lahtrisse: "Alalhoitud talumaakohale
kinnistu N 6754 all 5. mail 1908. a. ja 2. aprillil
1916. a. kindlustatud kitsendused ja koormatused."
14. Aprill 1934
bivaadanud surn. Carl Jürgens'i päranduseasja
OTSUSTAS:
Täiendavalt Rahukohtuniku otsusele 14 maist 1930 a. nöuda kadunu Karl Jürgensi
pärijailt tema leselt Emma Jürgens'ilt ja tütrelt Estelle Jürgens'ilt kumma-
gilt veel nelisada kolmteistkümmend (413) krooni 98 senti pärandusemaksu.
Alguskirjale allakirjutanud otsust teinud kohtunikud.
(P.K.) Ärakiri algkirjaga öige. Sekretäär (allkiri).
Öiendus: ärakirjas tähendatud otsused on seadusejöusse astunud ning neis tä-
hendatud pärandusemaks ükstuhat krooni (Kr. 1000) ühes viivitus %% on pärijate
voliniku v.a. G. Kress'i poolt tasutud ning makstud Eesti Panga Tall. osak. 18
märtsil 1932 a. kv. nr. 101944 vastu; pärandusemaks ükstuhat kuusteistkümmend
krooni 28 senti (Kr. 1016,28) ühes viivitus %% kolmsada kaheksakümne üheksa
krooni 56 sendiga (Kr. 389,56) on makstud sama panga Tall. osak. 24 augustil
1932 a. kv. nr. 63059 vastu ning kohtulöiv üheksakümmend üheksa krooni 03 senti
(Kr. 99,03) ja aktilöiv 50 senti on makstud ülalnimetatud panga Tall. osak. 3
oktoobril 1932 a. kv. nr. 26112 vastu.
(P.K.) Sekretär: (allkiri).
Käesolev testament ühes pealolevate kohtuotsustega kokku kahel (2) pitsee-
ritud ja läbinööritud lehel on Tallinna I jsk.Rahukohtuniku poolt väljaantud
pärijate Emma Jürgens'i ja Estelle Jürges'i voliniku v.a. Gerhard KRESS'ile,
tema sellekohasel palvel.
Tempelmaks 25 senti ja kantseleilöiv 1 kroon tasutud.
Tallinnas, 5. oktoobril 1932 a. nr. 43/30. a.
Tallinna 1. Jsk. rahukohtunik (allkiri).
Sekretär: (allkiri).
2619/32 a.
I Esitatud wäljakirjutus Tallinna notari
G. Riesenkampff'i 1924 a. aktiraamatust, kui
surnud Karl Jürgens'i testament, mis Tallinna
1-se jaosk. rahukohtuniku otsusega 14. maist
1930 a. on seaduse jõusse astunuks tunnistatud
köita Tallinna altlinna 1932 a. kinnistusraa-
matusse ja I linna hüpoteegiringkonna
registri 1 II kõite 95 ossa (Karl Jürgens'i immobiil)
teha järgmised sissekanded:
a) II jao 1 lahtrisse: "Omandasid pärimise
teel surnud Karl Jürgens'i testamendi põhjal
lesk Emma Jürgens ja Estelle Jürgens wõrdsetes
mõttelistes osades
ja b) III jao 1 lahtrisse: "Surnud Karl Jürgens'i
Tallinna LINNAVALITSUS
Kviitung Nr. 4167 65
25 X 1932 a.
Kr. 3.-
linnakassasse on maksnud E. Jürgens
surnud Karl Jürgensi testamendi
põhjal Tallinna linna
vaeste heaks.
Kr. kolm kr.
isiku ehk asutuse nimetus, kes kinnitamise palwet sisse
annud on, palwe ehk nõudmise sisu, liikumata waran-
duse kreposti Nr.
arw, nimetus ja
poshlinide summa
35 38
386.
37 8.
7 aprillil 1922 a.
Tallinna Haapsalu Kreposti
Fik.
Jaoskonda.
aprillil 22
No 130
Narva nr 26,2.
resolutsiooni põhjal 24 märtsist
1922 a., palun Kreposti Jaoskonda
maha kustuda Helmuth Lilien-
feld'i liikumata wara pealt - Tallinn-
nas Pikkal jalal nr 11 krep N 60
märkuse, mis oli sisse kantud minu
wahekirja põhjal 20 märtsist 1922 a.
N 90 all Steen Giebelhausen'i
nõudmise asjas nimetud Helmuth
Lilienfeldiga Tallinna-Haapsalu
Rahukogu täitmise lehe põhjal
31 jaanuarist 1922 a. N 897 all.
TALLINNA KINNISTUSAMET
SAADUD 22. aug 1940 a.
Nr. 5009
Tallinna Kinnistusametile
Esitatud võlakohustuse põhjal palun kinnis-
tada talumaakohale "Kolgaküla Rahvamaja", kinnis-
tu No 11.993, Eesti Vabariigi kasuks 2.000 kroo-
nine pandiõigus võlakohustuses tähendatud
tingimusil ja kinnistusakt ühes väljavõttega
kinnistusregistrist saata võlauseldajale.
volitusel Arved Pedjase.
1940 aasta augusti kuu 22 päeval. Not. reg. Nr. 2116
Mina, allakirjutanu, Tallinna Kinnistusameti sekretär Felix Ojandi
tõendan, et eelseisva palve - - - on minule
tõestamiseks esitanud ja oma käega alla kirjutanud teovõimeline Eesti
NSV kodanik Arved Pedjase, elukoht Kõnnu vallas, kes isiku-
tõenduseks esitas isikutunnistuse, mis väljaandtud
Kõnnu vallavalitsusest 31. juulil 1940. a. nr. 133. Arved
Pedjase toimib Kolgaküla Haridusseltsi Rahvamaja Ehi-
tusühingu volitusel, mis väljendatud algkirjas esitatud
nimetatud ühingu erakorralise otsusvõimsa peakoosoleku
protokollis 11. aug. 1940. a. - Kolgaküla Haridusseltsi Rah-
vamaja Ehitusühing teotseb põhikirja põhjal, mis registree-
ritud Kohtu- ja Siseministri otsusel 31. märtsist 1931. a.
Tempelmaksuvaba. Parand. "antud", n 2.116.-
ja kuupäev
wilja suurus on aga
a. aitas seiswad wilja 86 tset. 11 kar. talwe ja 49 tset. 9 kar. suwe wilja
b. wäljas wölaks 36 " 55 " - " 84 " 50 "
Summa 123 tset. 2 kar. talwe ja 1 33 tset. 59 kap. suwe wilja.
Nõndasama sai wolikoguga seletus tehtud, kus
sele aasta magaskist wilja wälja läinud sisse
Korjada on
1. magasini täitmiseks - kar. rukid - kar. otri - kar. kaero
2. laenu wölad - 35,55 " - 38,2 " - 46,16 " -
3. protsent wöla eest 2,8 " - 2,14 " - 2,57 "
Summa 37 ts. 63 kar. rukid 40 ts. 16 kar. otki 49 ts. 9 kar. kaero
Jaan Martinson +++ Johan Sarepera +++
Karl Rosenberg +++ Michel Martinson +++
Wallawanem: T Martinson
Wöörmünder: H. Sarepera
Kirjutaja: C Martinson
Weikse Köppos 7 Januar 1883
Wallawanem. Tönis Martinson
Wöörmunder: Hans Sarepera
Tänasel päewal sai kohalise, kutsumise peale
koku tulnud, walla wolikogu poolt aastalik
walla kassade rewision peetud, kassad läbi
waadatud ning nende seest leitud, et 1 Janna-
ril s.a. nendese taga waraks jäänud.
A. Magasini laekas:
a. intressi kandja paberid. 710 R. 1 kp.
b. sula raha - - 16 "25 " = 726,26-
B. Walla laekas:
a. intressi kandja paberid. 26 R 93 kp.
b. sula raha 1/2 " = 26,93 1/2
C. Waeste laekas:
a. intressi kandja paberid - 84 R. 83 kp.
b. sula raha 3 "   87,83 "
Summa 841 R. 2 1/2 kp.
Jaan Martinson +++ Johan Sarepera +++
Tiit Sarepera XXX Hans Uibu +++
Wöörmündes: H. Sarepera
Weikse-Köppos sel 19. Septembril 1880.
Wallawanem: Tönis Martinson.
Wöörmünder: Hans Sarepera.
Nr 2. Tänasel päewal sai kohalise wolikogo aastalik
maksude rehnud peetud ning alamal nimetud
wäljamaksud, maksja hingede peale sisse kor-
jamiseks ärajagatud, kui:
pearaha 1880/1881 - 639 R.78 1/2
wallamaks - 36 " 79 -
tulekassa raha wallamaeade -
eest 1880 ja 1881 á 10 R      - 20 " -
Kubernemangu tseitungi eest- 3 "  3 "
kohtumaea üür 1880      24 "
ritteri kassa maks 16 "
wallawalitsusele - 30 R. -
kogokonna kohtule 12 "50 "
kirjutajale - 90 " -
wahimehele 5 " - = 137 " 50 "
surnud Ado Oraw - 11" 69 "
nikrut Hans Sarepera 4 " 32 1/2 "
-" - Peet Sarepera 4 " 32 1/2 "
surnud Andres Tõlpt 423 "     24 " 57 "
ümberkirjutuse kirjad 2" 70 k.
wallaraamatud ete 3 " 65 "
wallawanema kantseli 1" - "
wangide ülespidamine 5  " - ", =12 " 35          - 914 = 27 "
Kihelkona maks Köppo - 36 "43 "
- "  - Wiljandise 1 " 21 "
Koolm. palk kuni April 1880 - 30 " - "
kuus süld kihelkonn puid 18 - "      85 " 64"
wene kooliwalguseks 3 R.
3 sülda kooli puud 9 -12a -
Summa1011 R. 66 /2 k.
sele summast sai 914 R. 2 1/2 kop. kõige 272 hinge peale-
3 R. 36 kop.- peale seda 85 R. 64 kp. 233 luteruse = 37 kop. ja
12 R. - 39 wene usu hinge peale = 31 kop. üksi; - seda wiisi
on pearaha maks 1880/81. luteruse hinge peale 3 Rbl
73 kop. ja wene usu hinge peale 3 Rbl. 67 Cop.
Peale seda sai talude peale, 1 R. 52 kop. küidi raha
nende suurust mööda, sisse korjamiseks ärajagatud.
Kohalise wallawolikogu poolt sai tänasel päewal aas-
talik magasini rehnud peetud ning selele walla-
wanema poolt kõik magasin rehnungid et-
te antud ja äraseletud, kus siitse magasini wil-
ja sääduselik suurus 320 rewisi oni hinge peale
320 tst. talwe- ja 160tst. suwe-wilja peab olema,
nüidne wilja suurus on aga:
a. aitas seisab 49 tst. 23 kar. talwe ja 7 tst. 43 kar. suwe wilja
b. wäljas wõlgo 67 " 46 "     - 113 " 16 "
Summa 117 tst. 5 kar. talwe ja 120 tst. 59 kar. suwe wilja.
Nõnda sama sai siin wolikogoga seletust teh-
tud, kus sele aasta magasinist wälja laenud
sisse korjamiseks on.
1. magasi täitmiseks - tst - kar. rukid - tst. kar. otri - tst- kar kaero
2. launatud wölad 67 " 46 " - 45 "40 " - 67 " 40 "
3. protsentid wöla eest 3" 48 " - 2"51. - 3"59 "
Summa 71 ts. 30 kar. ruk. 48 ts. 27 kr. otri. 71 ts. 35 k.r kaero
Michel Martinson +++ Jaan Martinson xxx
Hans Uibu +++ Karl Sacks +++
Möörmünder H Sarepera
Weikses Köppus 7 Januaril 1876.
Wallawannem: Joh. Sareperra
Wöörmünder K Martinson
Tännasel päewal sai kohalise wolikogo
poolt aastalik rehnut peetud ja walla
kassad läbiwatatud ja ülleloetud, kus sees
leida olli, kui:
A. magaski laekas:
a sullaraha 54 Rbl. 42 Rop.
b. wäljas walgo- 555- 60
a sullaraha 10-  98 1/2
C. Wallawaestelaeks:
a sullaraha 20.
Summa 641 Rbl. 1/2 Kop.
Tännasel päewal sai kokotulnud wolli
kogoka aastalik rehnud peetud, kõige
wäljamakso ja kassade ülle läbirääki-
tud ja selletud, kui ka järgmised wäl-
ja maksud, maksja kingede peale ära-
"kihelkonna maks on Kokko - - 123 Rbl. 10 kop.
Willandise - " - 42
nikrudi ärandmise kulud = 14R. - k.
rittersahwti makso kulud - = 3 - 84 -
pearaha wölg 76/II nikrudide est = 8- 7 -
Andres Serewe wölg -= 8 -86 -
wallaramatude ümber kirjutamine=6-"-  = 40-77
wenne koolmeistri Jaan Saare pearaha wölg -0  5
Summa 169 Rbl. 30 kop
sellest summast 123 Rbl. 53 kop. üksi 259 luteruse
hinge peale = 48 1/2 kop. piale seda 39 Rbl 70 kop
köige 203 hinge peale = 14 1/2 Kop. ja 5 Rbl. h. üksi
24 wenne uso hinge peale 21 kop.
seda mööda tulleb 1 kop. h. rohkem
sisse, mis tullewa korraks kassase jäeb.
wollimehed:
Jürri Lacks XXX Michel Martinson XXX
Märt Sareperra XXX Tönnis Grass XXX
Märt Martinson XXX Karl Lacks XXX
Wallawanem. J. Sareperra
Kirjotaja: P. B. Köhl
Weikses Kõppus 19. Junil 1876.
Wallawanem: Joh. Sareperra
N: 3.
Wöörmünder: Karl Martinson
Kohalise wollikogo poolt sai tänna-
sel päewal rehming läbiwaadatud, ning
leitud et wallawannem Johann Sareperra
minewal aastal 100 Rbl. h 35 kop. h. omma
käest pearaha kassase, wallamaksude
tarwis olli laenanud.
Michel Martinson XXX Märt Martinson xxx
Jürri Lacks XXX Willem Lacksberg XXX
Tönnis Martinson xxx Jaan Martinson XXX
Jaan Martinson esim. No 1 teine No 5.
Karl Sacks - No 5 - No 2.
Hans Uibu - " No 2 - No 3.
Seda loosimist mööda on ametist lah-
ti saanud:
Jaan Martinson ja Michel Martinson
Hans Uibu +++ Joh. Karlson +++
Karl Sacks xxx Jaan Martinson +++
Tiit Sarepera +++ Mihel Martinson +++
Wöörmünder: H Sarepera
Weikse Köppos 19mal Septembril 1880.
Wallawanem: Tönis Martinson
Wöörmünder: Hans Sarepera
Wallawalitsuse käsu peale koku tulnud siit wal-
la talu omadnikudele sai kohalise wallawane
ma poolt ette antud, et tule kassa termini
nende tule eest kinnitud maeade eest, selle aas
taga otsa lõpeb, ning kui suure hinna eest
need edaspidi see on 1881 kuni 1883 aasta peale,
oma hoonid tullekassase kinnitawad, kus
keik siit walla talude omadnikud, ühtlasi
wastust andsid, et nemad oma hoonid tule-
kassa sääduse § 21 Kui ka sele § juurelisanduse
pöhjusel. 30 R. eest ülese tahawad wötta.
walla wilja magasini ait, nönda kui see enem
siit poolt 3 Octobril 1877, takseritud, 2000 Rbl.
eest tulekassase nimetud termini peale saab
ülese wöetud.
Michel Martinson +++ Jaan Martinson XXX
Hans Uibu XXX Karl Sacks XXX
Weikse-Köppus 7 Januaril 1878.
Wallawanem Johann Sarepere
Wöörmünder. Karl Martinson
N. 1.
Tänasel päewal sai kohalise Wolikogu
poolt aastalik kassade rehnung peetud, kõik
walla kassad läbi waadatud ja üleloetud,
kus sees leida olli, kui
A. Magaski laekas.
a. raha paberid - 150 Rbl.
b. sula raha - 13 " 2 kop.
B. Wallalaekas.
a. raha paberid - 13 Rbl. 88 kop.
b. sula raha - 3 " 42 "
C. Wallawaeste laekas.
a. raha paberid - 28 Rbl.
b. sula raha. 30 kop.
Märt Martinson +++ Märt Sarepera +++
Tönis Martinson +++ Willem Laksberg+++
Wallawanem: J. Sarepera
Weikse Köppos 18 Februaril 1878.
Wallawanem: Joh. Sarepera
Wöörmünder: Karl Martinson,
Kohalise wallawanema poolt sai kokotulnud
wolikogole järelseiswad wäljamaksud etteantud
ja seletud ning pearaha maksja hingede peale
sisse korjamiseks ärajagatud ning nimelt:
Kihelkonna maks Wiliandise - 2 R 76 kop.
Kihelkonna maks Köppo - 21 "55"
luteruse kooli tarwituseks - 3 "90 "
wangimaea ehituseks - 4 R.
Tiit Wasso pearahawõlg. - 1.44.
Mart Reimani - 6. 93 1/2.
Jaan Karlsoni - 1.44,
Peter Pissasko - 3.38 1/2    17.20.
Summa 45 R. 41 kop. h.
sele sumast sai köige 267 makso wäärilise hinge
peale 17 R 20 kop.= a 6 1/2 kop. ja peale seda 228 luteruse
hinge peale üksi 28 R 21 kop. = á 12 1/2 kop. ärajagatud,
seda wiisi tuleb iga luteruse usu hingepeale 19 kop.
ja iga wene uso hinge peale - 6 1/2 kop.
Peale seda sai talude peale nende suurust
mööda sisse korjamiseks ärajagatud, kui-
Postitasko kandjapalk 1870-1872 ----3 R.
ning 1873-1877 inelv 9 " 90.
1 wersta tulp -   3 " -
Summa 15 R 90 kop.
mis 19 1/2 talu päewa peale á 83 kop. wälja teeb
Weikse Köppos 25 Weebruaril 1883.
Kohalise walla wanema poolt sai kutsumise
peale koku tulnud wolikogule ette antud.
1. et kiriku wöörmünder Johan Sarepera; kes
nüid eel tulewa 3 aasta termini peale.
selle ametise paegale jäeb; ning keik kiri
ku ehituse tööd teiste taludega peab ligi
tegema,- raha palka nöuab.
2. Soldati lesk Ell Wenderström nöuab ene-
sele walla poolt oma ülespidamiseks
abi: ning kuida neid asju toimetada on
Wolikogu pidas nöu ning tegi wöörmünder
Johan Sareperaga kaupa, et tema iga
aasta walla poolt 3 Rbl. mis pearahaga
sisse saab wöetud, palgaks saab; ja teiseks
Soldati naese Ell Wenderströmile saab seks
korraks Magasinist 1 mööt rukid abiks
Johan Sarepera +++ Jaan Martinson +++
Michel Martinson +++ Karl Rosenberg +++
kirjutaja: Martinson
Weikse-Köppos- 20 Aprilil 1883.
Nr 3. Kutsumise peale koku tulnud wolikogule sai
kohalise walla wanema poolt ette antud, et
nüidne siit walla kirjutaja Carl Martinson oma
ametid 1 Mail s.a. tahab maha jätta; ning
kas seda temale lubada.- Ka olla tema
Suure-Köppo walla kirjutaja Theodor Hein-
rihsoniga selle üle kaupa teinud, kus see
see sedasama palka nöuda, mis nüidine kir-
jutaja saab.
Wolikogu pidas nöu ning arwas heaks:
nüidine kirjutaja Carl Martinson wöib
1 Maist s.a. tema ametist lahti lastud
Heinrihson asemele woetud: kus seda
sama palka 120 Rbl. raha aasta pal-
gaks saab, - ning kirjutaja siisisi keik
seles ametis pruugitaw paber muretsep
aga tarwilised raamatud walla poolt
ostetud saawad.
Mihel Martinson +++ Jaan Martinson XXX
Johan Sarepera +++ Karl Rosenberg +++
Hans Uibu +++
Wallawanem: J Martinson
H Sarepera
kirjutaja: C Martinson
Weikses-Kõppus 19 Augustil 1883.
No 4. Siit walla peremehed kui Sollo Jaan Marten-
son, Sollo Märt Martenson, Supsi Tõnis Mar-
tenson, Nutro Hans Saarepera ja Saarepara
Juhan Saarepera tegid oma wahel Balti
Domeni-Walitsuse tsirkuläri põhjuse peal
sest 21 Septembrist 1881 seda kontrahti, et ne-
mad selle Weikse-Kõppu Kroonu metsast oste
tud metsa eest kautsioni panemise ehk puhas-
tamise raha sisse maksu eest, igaüks üksteise
eest wastama, ilma mingisuguse wastu tõrku
miseta, saawad seda oma peale wõttes was-
tutawad oma nimesid oma käega alla kir-
jutes kui, Sollo Jaan Martenson
Sollo Märt Martenson
Supsi Tõnis Martenson
Nutro Hans Saarepera
Saarepera Juhan Saarepera
Wallawalitsuse poolt saab see eelseisaw
kontraht kindlaks tunnistatud, sest et
iga peremees oma käega oma nime on alla
Kirjutanud.
Weikses-Kõppus 30 Nowembril 1882.
Wallawanem: T. Martinson
Weikse-Kõppu wallawalitsus 31 Augustil 1883.
Kohalik talitaja Tõnis Martenson
N: 5. Tänaseks päewaks ollid kõik päriskoha oma
nikud kokkutellitud ja sai neile ette antud
et selle aastaga nende Kubermangu tule kaits-
mise kassasse üles wõetud hoonete termin ära-
lõpeb ja kui kõrge hinna alla omad hooned
tulewaks terminiks see on 1884 kuni 1887 aasta
ni tahawad takserida ja üles wõtta laske.
Kõik koosolejad peremehed andsid otsuseks
et nemad omad hooned kõige wähema kinni.
tuse hinna alla, nagu senniaeani olnud, pa
tent 1868 a. No 74 §21 ja selle tarwis lisanduse
järgi 30 rubla eest üles wõtta larewad, ka üle-
pea tahtwat nemad suutumaks kuberman-
gu tule kaitsmisest lahti saada mis neile min-
tähendamist väärt
gi sugust kasu Kahju saamise aeal ei saatwad.
N: 6. Tänasel eesnimetud päewal sai walla,
walitsuse poolt kokkukutsutud wolikogule ette
pantud, et selle aastaga kubermangu tulekassasse
üles wõetud wallamajade tärmin otsa lõpeb
ja kui kõrge hinna alla wolikogu tulemaks
terminiks see on 1884 kuni 1886 aastani ma
gasi aida üles anda arwawad
Koosolejad wolimehed arwasid et magasini
ait 2000. Rbla eest. nii
sama kui senni ajani olnud, tulewa kolme
aasta pääle kubermangu tulekassasse üles
Jaan Martinson +++
Hans Uibo XXX
Karl Rosenberg XXX
Mihkel Martinson +++
Johann Saarepera +++
Wallawanem. T Martinson
Weikses Köppus 18 Septembril 1876.
juures olid
Wallawannem. Joh Sareperra
Wöörmünder: K Martinson
Tännasel päewal sai kokotulnud wolikogu
wahel järgmiset aastalikud wäljamaksud
selletud," ja sissenöudmiseks maksja hin-
gede peale ärajagatud, -
kui: "pearaha" pro 1876/77 -= 678R 59 K.
wallamaks - " =36 - 79 -
rittersahvti maks - =13 -64
kubermemango tseitungid - =3 -3 -
kohtomaea üür -= 6 - "
ümbekirjotuse kirjad. - =2 - 10 -
wallaraamatud - =15 - 3 -
wallaametimeste palgad -= 77-50 -
pearaha wõlad
Michel Riesenberg - = 7R 60K.
Tönnu Reinberg = 9-90
Jaan Sacks = 8-60
Peter Awik = 12-97
Peet Rosenberg = 2-6
Jaan Weidner = 2.
Jaak Graaf = 3-94
Jaak Saar=  3-94
Jaan Tedder = 1-94.
= 52- 95
luteruse koolm palk  30
Summa  = 915 Rbl. 63 kop.
sellest summast tulleb ennem rohkem arwatud 1 - 10
maha arwata jäeb weel - 914 Rbl. 53 kop.
kelle summast 238 luteruse usu hinge, iga hing 3 Rbl 31 K. h.
ja 40 wenne uso hinge, iga hing - 3 Rbl 18 K. maksa.
wollimehet:
Tönnis Martinson x x Märt Martinson xxx
Jaan Martinson xxx Jürri Lacks XXX
Willem Lacksberg XXX
J. Sareperra
Weikses Köppus, sel 21 Oktobril 1876
juures ollid:
Wöörmünder K. Martinson
Tänasel päewal sai wolikogu ja Walla-
wanema wahel järelseisaw kaub tehtud,
et Wallawanema Johan Sarepera laseb
kõik wallatallitused oma talus öiendada
kus tema selle, eest aastas 12 Rubla höb-
üüri saab. Walgustus ja maja kütmine.
on Johan Sarepera oma poolt, üüri,
maksmine hakab 1. Nowembrist 1875.
Michel Mbertinson +++ Märt Noortinson +++
Jüri Laks +++
Wallawanem: Joh Sarepera
Kirjutaja: P. G. Köhler
kopik palka, kust aga sandid, need kes walla
poolt täidetud saawad, ilma palgata kirjotab
ja sele kirjotuse tarwis pruugitawad raa-
matud ise oma kulu peale muretseb. -
Michel Martinson +++ Tõnnis Grass +++
Karl Saks XXX
Kirjotaja: P. G. Köhler
Wallawanem: Johan Sarepera
Wöörmünder: Karl Martinson.
- Wallawalitsuse käso peale oli wollikogo
koko tulnud, ning sai wallawanema poolt
järel nimetud aasta maksud ete pan-
tud, keda wollikogo arwas pearaha maks-
ja hingede peale ärajagada ja sisse nõuda.
kui: pearaha II pool 1873 ja I pool 1874 ---- 541 rubl. 28 Cop.
walla maks ------------------------------------------------36--------79
ameti meeste palgad ----------------------------------75    "     ---    "
kubermangu tseitungi eest ----------------------------3   "       3    "
kogokona petsaht --------- 2 rubl. 50 Cop.
kihelkonna tööd ----------- 15  ----    "   -----
talurahwa seaduse ramat 1 --- 20 --
silla kohto kulud --------------1-----58 ---------------------20   "    28  "
waeste, wanade ja surnute wõlad.
kui: Tõnis Hanson - 13 rubl. 11 Cop.
Mari Saks - -----------  "  ------ 78 --
Mart Martinson - 13 - 11-
Mart Pärts - 1 - 91 -
Leno Sarepera -------- " ------ 79 --
Ado Martinson --------13------71 1/2
Juhann Karro -------------5----- 21 1/2 -------------------------58   "   63  "
Summa. 735 rubl. 1 Cop.
mis summa iga 177 luteruse uso maksja hinge
peale 3 rubl. 53 ja iga wene uso maksja hinge
peale 3 rubl. 44 Cop. wälja teeb.-
Tõnis Grass, +++
Mart Sarepera +++
Michel Martinson +++
Karl Saks +++
Kirjotaja: P. G. Köhler.
ning sedawiisi tuleb maksta:
No 1 Sollo Karl 2 3/4 päew 2 R 29 kop.
2. "  Mart 22 3/4 paev - 2 " 29 "
3 Supsi Tönis 3 1/3 - 2 " 78.
4 Nutro Karlson 3 - - 2 " 50 -
5 " Tõnis 2 3/4  2 " 29
6 Sarepera Joh. 2 3/4 - 2 " 29.
"7 Matsina Kusta 1 3/4 - 1 " 46 "
Tänasel päewal sai koko tulnud wolikogus
aastalik ametist lahti loositamine ette wõetud
ning järelseitwal wiisil toimetud, kus siis
2 essimist numbrid teisest tõmbamisest, ame-
tist lahti ja teised ametise jääwad:
1. Mart Martinson essimine No 5 teine No 6.
2 Tönis Martinson - " - 4 - " 1,
3 Willem Laoksberg - " - 6 - " - 5.
4. Mart Sarepera 3 - " - 4.
5 Michel Martinson " - 2 -" - 2
6. Thomas Karro - " 1 " 3.
Seda wiisi on endid ametist lahti lossinud
Tönis Martinson ja
Michel Martinson.
Michel Martinson +++ Mart Sarepera +++
Tönis Martinson +++ Willem Lacksberg +++
Mart Martinson XXX
Wallawanem: J. Sarepera.
Weikse Köppos 18 Webruaril 1878.
Mallawanem: Joh. Sarepera.
Koko tulnud wolikogos sai nöu peetud, et Weikse-
Köppo wallal ehituse - kui ka pöletamise puudest
suur puudus ning sele ostmine wõera metsa
dest, kus kroonometsad ligidalt pea äramüitud
wäga körge hinaga, ning sele läbi siit wallal
wäga raske enesel puid saada, - ka olla
üks tük kroono metsa, mis praego Weikse-
Köppo kaardi peal üles mägitud, ja arwata
jo 40 aastad, ühes sele al seiswa krundiga
Suure-Köppo mõisast pruugitud saab, nönda
kui oleks see täitsa Suure Köppo mõisa
omadus. - Seljärgel on tarwis Ühte keiserliko
Balti Domaini walitsust paluda, et körgelt
seatud walitsus tahaks seletada ja läbi waa-
data, mis õigusega Suure-Köppo möisa seda
kroonometsa jo 40 aastad pruugib, ning et
see nimetud kroonometsa tük Suure köppo
möisast lahti ning jäle körge kroono oma
duseks jäeks; ning seljärgil siit wallal lootus
oleks, kui see mets, nüidse pruugi järele aasta
likult ossast müitud saab, wöimalik oleks ene-
sele tarwilist puid osta.
Tönis Martinson xxx Willem Lacksbergxxx
Mart Martinson xxx Mart Sarepera +++
Weikse-Köppos 21 Septembril 1879
Wallawam: Tönis Martinson
tulnud wolikogo poolt aastalik maksude
rehnud tehtud ning järel seiwad wäljamaks
sud sisse korjamiseks ärajagatud, kui-
pearaha 1879/80 - 672 R. 77 kop
walamaks 1879/80 36 " 79
ritterikassamaks - 16 " 15 "
wallawalitsusele 30 R.
kogokonna kohtule 12 " 50 kop.
kirjutajale - 90 "
wahemehele - 5 " -       137 R 50 kop.
kubermang tseitg- 3 " 3 "
kohtomaea üür - 12 "-"
wallaraamatud 6 " 5
rulliramato walm 50 "         71 R. 8 kop.
pearahawölad:
Johan Hion - 3 " 55 "
Märt Holzman - 3 " 73.
Tõnis Leesdorf - 5 " 94.
Karl Martinson 3 " 73 "
Tiit Martinson 9 " 77 "
Tõnis Soo - 14 " 72 1/2    - 44 R. 44 1/2 kop
magasi laeka wõlg - 154 " 18 "    1099R. 91 1/2 k
Transport 1099 R. 91 1/2 kop.
luteruse koolmeistri palk 30 R.
kihelkonna maksudeks - 30 "   - 60
wenekooli walguseks 3 R.
wene kooli maademaks 3 " 50 -      6 "50 "
Summa-1166 R. 41 1/2 kop.
sele summast sai 1099 R. 91 1/2 kop. kõige 270 hinge
peale = à 4 R. 7 1/2 kop. 60 R. 231 luteruse usu hin-
ge peale á 26 kop. ja 6 R. 50 kop. 39 wene usu hin-
ge peale à 17 kop. ärajagatud seda mööda
tuleb iga luteruse hinge peale 4 R. 33 1/2 kop.
ja iga wene usu hinge peale 4 R.24 1/2 kop. aas-
talik maks.
No: 5. Wolikogo ja Johann Sarepera wahel sai kaup
tehtud, kus walla poolt, protokoll 21.0c-