Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
mida ei soowi saada.
Linnapea K.Luik teatab, et seisukoht palka edasi maksta ametist wa-
banenud isikutele, on maksew ka edaspidi nii kaua kui on jõus linnawoli-
kogu otsus 30.augustist 1920 a. ja 17 dets.1926 a. seadus. Neil põhjustel
ongi Linnawalitsus esinenud oma ettepanekuga. Linnawalitsuse liikme koht
ei ole mitte auamet waid palgaline koht ja kui teda päewa pealt lahti
lastakse, siis pole see päris õige, kuna lahti lastud isik, kel puudub sis-
setulek, wõib wäga raskesse seisukorda sattuda ja selle juures mitte oma
süü wõi kõlbmatuse, waid poliitiliste kombinatsioonide pärast.
Lwol. A.Pau teatab, et tema on saanud ettepanekust aru, et see on põ-
9. Kommisjoni aruanne Weeriku alewi
linnaga ühendamise asjus.
Aru annab lnw. Olesk, teatades, et kommisjon paaril korral
koos on olnud, kuhu ka alewi esitajad kutsutud olid. Asja läbiha-
rutades on kommisjon järgmist otsustanud:
Alewi elanikkude seletusi ära kuulates ja leides, et alewiku
juridilised wahekorrad täiesti wäljaselgitamata on, et alewikul
kinnitatud plaani ei ole, et alewiku uulitsad weel taluomaniku
Shulmanni eraomandus on, et alewikul mitte korraldatud alewiku
eestseisust ei ole, kes juridilise isiku õigustega lepinguid teha
wõiks, otsustas kommisjon: linnawolikogule ettepanna, Weeriku alewi
elanikkude palwet alewit linnaga ühendada tähelepanemata jätta.
Aruannet ärakuulates otsustab wolikogu häälteenamusega Weeri-
ku alewi elanikkude palwet tähelepanemata jätta.
Peale selle teatab kommisjoni aruandja, et kommisjonile üles-
andeks oli tehtud linna piiride laiendamise küsimust üleüldse lä-
biharutada. Kommisjon oli asja läbiharutades leidnud, et statisti-
lise materjali puudusel wõimata on olnud seda küsimust läbi tööta-
Läbirääkimistel toonitatakse, et küsimus niiwõrt tähtis on,
et tarwilik on selle kohta materjali koguda ja läbitöötada.
Lnw Wirkhaus teeb ettepaneku - järgmise koosoleku päewakorda
üeswõtta kommisjoni täiendamise küsimus ja selle kommisjonile
ülesandeks teha linnpiiride laiendamiseks eeltöösid teha, missu-
gune ettepanek häälteenamusega wastu wõetakse.
10. Õigusteadlise kommisjoni aruanne
linna puulepingute kohta
Aruandjana astub üles ln.Pehap.
Et okkupatsioniaegse linnawalitsuse ajal tehtud puulepingute
makswuse kohta kahtlus tõusis, siis walis wolikogu linnawalitsuse
ettepanekul juridilise kommisjoni, kes nee lepingud läbi pidi waa-
tama ja selle üle otsustama, kas need linnale kohustawad on. Kom-
misjon on läbiwaadanud: 1) lepingud, mis on tehtud okkupatsioni-
aegse linnawalitsuse ja "Forstinspektioni" wahel puu ostu asjus
ja herrade v. Brashi, v. Oettingeni ja v.Samsoni wahel puude linna
weo asjus ja on leidnud, et puuostu lepingud ehk küll seaduslikul,
Märkus 1. Endine nimi jääb Puiestee tänawale Peetri kirikust kuni
Jaama möisani.
2. Tallinna ja Jaama tän.Raekoja tänawast kuni waimuhaigete
kliinikuni ühendatakse Jaama tän.
IV. Antakse Eesti tegelaste nimed järgmistele tänawatele:
a) Endine nimi  B) Uus nimi  c) Uue nime pöhjendus
1) Hobuse tän.  Hugo Treffneri  Esimene eestlastele asuta-
tud keskkooli asutaja ja
ülewalpidaja
2) Tiigi  Lydia Koidula  Eesti luuletaja
3) Aleksandri  Johan-Woldemar
Janseni  Eesti ärkamiseaja tähtsam
awalik tegelane.
4) Weski  Dr.Mihkel Weske  Kirjanik ja keeleteadlane
5) Hetseli  Juhan Liiwi  Kirjanik
6) Pepleri  Dr.Fr.R.Kreutzwaldi  lauluisa
7) Fortuuna (Raekoja
tän.kuni Emajöeni)  Dr.K.A.Hermani  keeleteadlane ja muusikamees
Märkus: Emajöe äärsele tänawa osale jääb endine nimi (Fortuuna).
V. Nimede parandamise otstarbel antakse eestilisem kuju järgmiste täna-
wate nimedele.
a) Endine nimi  b) Uus nimi
1) Wäljanäituse  Näituse
2) Kalamehe  Kaluri
3) Aurulaewa  Auriku
4) Saeweski  Saekoja
5) Raatuse  Raekoja
6) Röömus  Röömu
7) Ladumise  Ladu
8) Nikolai  Nigula
9) Annowi  Annemöisa
10) Karlowa  Kaarli
11) Neewa  Nöwa
VI. Muudetakse Eesti kirjakeeles puuduwad nimed:
1) Kroonuaia  Botaanika
2) Wladimiri  Kalewi
3) Waleeria  Linda
4) Meltsiweski  Lätte
5) W. "  Wäike-Lätte.
Nõus olla Gildi uul.nr9 asuwa alkoholsete jookide müügi õigusega I järgu
restorani üleandmisega Marie Kiriselt Aleksander Hornile.
IX.
Jaak Londi palwe loa saamis eks Raekoja uul.nr.10 asuwa alkoholse
restorani üleandmiseks Johan Anjale.
Jaak Lond palub luba tema Raekoja uul.nr.10 asuwa alkoholsete jookide
müügi õigusega I järgu restorani üleandmiseks Johan Anjale, kes on esinenud
sama palwega. Selle restorani üleandmiseks Johan Anjale takistawaid põhjuseid
Sellepärast ja Piirit. ja Alkohol.jook.müügi sead.§ 8 põhjal paneb Linna-
walitsus wolikogule ette otsustada nõus olla nimetatud restorani üleandmise-
ga Jaak Londilt Johan Anjale.
Linnawolikogu, asja ära kuulates otsustab lahtisel hääletamisel häälte
enamusega 2 hääle wastu:
Nõus olla Raekoja uul.nr.10 asuwa alkoholsete jookide müügi õigusega
I järgu restorani üleandmisega Jaak Londilt Johan Anjale.
Küsimine Linnawalitsusele.
Linnawolinik B.Unt esineb järgmise teadaandega:
Wiimastel päiwil korraldatakse Tartus naljanumbrit tööliste ametiühisuste
ümberkolimise näol Lossi uulitsast Tähe uulitsasse. Selle numbri korraldami-
sele aitab kaasa ka Linnawalitsus, kuid Linnawalitsus on arwatawasti eksitee-
le wiidud ebatäpsete andmetega. Paistab, et Ametiühisuste ümberkolimise kü-
simust ei ole kaalutud kuigi põhjalkult ja Linnawalitsusel ei ole mingisu-
gust kindlustust, et toetusraha, mida on suurendatud 2500 krooni peale aastas,
läheks määratud otstarbeks, s.o. uue korteri muretsemiseks tööliste ametiühisus-
tele. Sellepärast loeb oma kohuseks juhtida tähelepanu järgmisele asjaoludele:
uus korter ei ole kuigi soodne, sest et seal ükski ühisus ei ole olnud
üle aasta. Ametiühistutel aga iga aasta kolida uutesse ruumidesse on tülikas
ja kulukas.
Tõendatakse, et praegused ruumid Lossi uulitsas ei ole küllalt awarad
ja selle põhjenduseks on esitatud Ametiühistute nimekiri ühes liikmete arwu-
ga, kuid need andmed ei wasta tõele, näit. Töölisühingute Keskliidu andmetel
Hans Silbergleichi poolt linna kassasse üle määra makstud kinnisvara-
maks 1931.a. II poole eest kr.145.- 1932.a. I poole eest kr.145,- 1932.a.
II poole eest kr.145.- ja 1933.a. I poole eest kr.145.- kokku kr.580,- üle
kanda tema järgnevate tähtaegade kinnisvaramaksu arvele ja teatada Tartu Mak-
suametile vastavate korralduste tegemiseks kr.21,80 suuruse riigimaksu tagasi--
maksmiseks või ülekandmiseks järgnevate tähtaegade riigimaksu arvele.
Eesti Kirjanduse seltsi ja Eesti Kirjanikkude Liidu palve nende päralt
oleva Aia uul.nr.19 as. kinnisvara linna kinnisvaramaksust vabastamise
kohta.
Aruandja linnapea K.Luik.
Eesti Kirjanduse Selts ja Eesti Kirjanikkude Liit paluvad vabastada lin-
na kasuks võetavast kinnisvarade hindamismaksust nende päralt olev ühine kin-
nisvara-, maja Aia uul.nr.19, sest nimetatud teaduslikud seltsid kasutavad
selle maja ruume hariduslikkudeks otstarveteks, aga mitte tulu saamiseks.
Kinnisvarade hindamiskomisjon pooldab palve rahuldamist.
Kuna linnade sissetul., väljamin., eelarvete ja aruannete sead.§4p.2.
põhjal kinnisvarade hindamismaksu alla ei kuulu hariduslikkudeks otstarveteks
määratud, samuti ka teaduslikkudele seltsidele kuuluvad majad, kuivõrd neid
ei kasutada tulu saamiseks, siis Linnavalitsus paneb Volikogule ette:
Vabastada linna kasuks võetavast kinnisvaradehindamismaksust, alates
1.jaan.1934, Eesti Kirjanduse Seltsi ja Eesti Kirjanikkude Liidu päralt olev
maja Aia uul.nr.19 selles osas, mida kasutatakse hariduslikkudeks ja teadus-
likkudeks otstarveteks, aga mitte tulu saamiseks.
Linnavolikogu, olles asja ära kuulanud, lahtisel hääletamisel, ühel
häälel
otsustab:
vabastada linna kasuks võetavast kinnisvaradehindamismaksust, alates
Koosolek lõpeb kell 647 õhtul.
Ärakiri õige:
Linnasekretär.
poolt- ja siis wastuhääled ära loetakse. Kui häälte lugemine kindlat tagajär-
ge ei anna, siis järgneb nimeline hääletamine.
§ 33. Juhtudel, mis seaduses ei ole ette nähtud, on kinnine hääletamine
ainult wolikogu otsuse põhjal wõimalik.
§ 34. Nimeline hääletamine wõetakse ette mitte wähem kui 10 woliniku nõud-
misel.
§ 35. Wolikogu poolt tagasi lükatud ettepanekud ei wõi enam samal koosole-
kul arutusele tulla.
§ 36. Hääletamismotiiwide kohta antakse sõna enne hääletamist, kuid ai-
nult üks kord ja mitte üle 3 minuti. Kinnisel hääletamisel wõib sõna saada ai-
nult teadaandeks, et hääletamisest osa ei wõeta.
§ 37. Iga wolinik on õigustatud kõigi hääletamiste puhul wolikogu koosole-
ku enamuse otsuse wastu oma nõusolematust awaldama, mis wiie päewa jooksul
peale koosolekut wolikogu juhatajale ära peab antama koosoleku protokollile
juurde lisamiseks ja wolikogule järgmisel koosolekul ettelugemiseks.
IV. Ametnikkude walimised.
§ 38. Kuulidega hääletamisel arwatakse walituks need, kes saanud kõige
suurema absoluutse enamuse. Kui mõned on ühepalju hääli saanud, siis otsustab
walimise liisk, mille tõmbab juhataja.
Märkus: Kõik ülesseatud kandidaadid hääletatakse ühel ajal, kusjuures
iga kandidaadi kohta hääled eraldi ära antakse.
§ 39. Kui ükski ülesseatud kandidaatidest hääletamisel absoluutset ena-
must ei saa, arwatakse walimised nurjaläinuks.
V. Wolikogu komisjonid.
§ 40. Linna majapidamise eriharude walitsemiseks ja juhtimiseks walib wo-
likogu iseäralised täidesaatwad komisjonid, mis töötawad linnanõuniku wõi mõ-
ne teise isiku juhatusel (Linnasead.§ 103, 104). Ka wõib wolikogu walida ise-
äralised ettewalmistawad komisjonid üksikute linna omawalitsusse puutuwate
küsimuste läbitöötamiseks. Wiimased waliwad omale ise juhataja ja sekretäri.
§ 41. Komisjoni esimese koosoleku kutsub linnapea käsul linnasekretär
kokku.
§ 42. Komisjoni koosolek arwatakse otsustamiswõimeliseks, kui wähemalt
pooled tema liikmeist on ilmunud.
§ 43. Komisjoni otsused tehakse liht häälteenamusega. Kui hääled pooleks
3. Ametiühisuse Kesknõukogu poolt ettepantud kandidaatide kinnitamine
Warustusametisse.
Ametiühisuse kesknõukogu poolt on Warustusameti liikmeteks järgmise
kandidaadid wolikogule kinnitamiseks ette pantud: Karl Weidebaum, Julius
Susi ja Woldemar Brik, kes kõik ühel häälel kinnitatakse.
5. Täiendawad walimised linna Haridusko-
gusse.
Kandidaatideks seataks üles rahw.-erak.poolt Jaan Laurson ja lnw.
Steinberg, sots.-dem.poolt lnw. Kurs-Olesk, sots.-rew. poolt Willem Luik,
keskõik häälteenamusega walitakse.
6. Linnateenijate palga küsimus.
Linnapää Kriisa annab teada, et linna teenijad üleüldse palga kõr-
genduse nõudmise sisse on annud. Seda harutuse alla wõttes on linnawa-
litsus otsustanud palkasid 30-50% wõrra kõrgendada, arwesse wõttes töö
rohkust, wastutust ja wilumist üksikute ametnike juures. Nii saaksid
osakondade juhatajad endise 300 m. asemel 1000m., ametnikud 600 asemel
750 kuni 800 m. kuus j.n.e. Teenijad saaksid 400 kuni 450 m. Nõudmine
on, et lisa 1 maist järele makstud saaks. Palkade kõrgendus teeks kuu
kohta68.462 m.24 p. wälja, mis poole aasta kohta 410.773 m.44 p. wälja
teeks. Linnawalitsus on ühes eelarwe kommisjoniga otsustanud kõrgendatud
palkasid 1 juunist järele maksta. Ühtlasi teatab linnapää, et palkade
kõrgenduse summa defitsidi arwele kirjutada tuleb, kui aasta lõpuks uusi
sissetuleku allikaid ei leita. Lnw. Lattik arwab, et uute palkade määra-
mise juures mitte õieti ei ole tallitatud, sest et neile, kes ennem kõr-
gemat palka said, nüüd ka %% järele rohkem juurde on lisatud, kuna see
ümberpöördult oleks pidanud olema.
Linnapää Kriisa teatab selle kohta, et palkade normeerimise juures
muu seas just ametnikkude wastutust töö rohkust ja wilumist silmas on
peetud ja on katsutud nii tallitada, et igaüks wõimalikult õiglaselt ta-
sutud saaks.
Lnw- Jaska pärib seletust linna päewatööliste palga järele. Lnw.
Pehap teatab, et linna päewatöölised järgmiselt makstud saawad: I järk
puutöölised, kes oma riistadega töötawad saawad 16 m.päewas, II järk -
hobuse töömehed - 15 m. ja III uulitsa pühkijad naised 10 m., kuna aga
walitsuse määruse järele lihtööliste palgad 12 m.80 p. päewas on, nii
wõiks arwate, et töölised rahustatud on, kuna neile hästigi rohkem makse-
takse.
de komisjonide pääle panna, kes selleks linnawolikogu poolt Saksa
okkupatsiooni aegse linnawalitsuse tegewuse rewideerimiseks olid
valitud.
10. Linna hariduskogu  täiendawad wali-
mised.
Linnapää Kriisa teatab, et wolikogu poolt walitud hariduskogu
liige lnw.P.Engelhardt linnawolinikkude hulgast lahkumisega oma woli-
tused kaotanud on.
Otsustatakse 20 häälega 4 wastu: P.Engelhardt hariduskogu liik-
meks tagasi walida.
11. Õigusteadlise komisjoni täienda-
wad walimised.
Ln. Pehap teatab, et õiguseteadlise kommisjonist, kuhu 3 liiget
kuuluwad ja kes linna puulepingud läbi pidi waatama, lnw.Parik lah-
kunud on, omi wolitusi kui linnawolinik maha pannes, Kuna teine kom-
misjoni liige lnw.Parts pikemat aega Tallinnas wiibib ja paneb et te
nende asemele uusi walida.
Otsustatakse ühel häälel õigusteadlisesse komisjoni 2 liiget
juurde walida.
Walitakse ühel häälel adw.Werhoustinski ja adw. K.Pikk.
12. Elektrijaama juhatuse ettepanek
mõõtja läbi antawa elektri woolu
hinna kõrgenduse kohta.
Ln. Leemann kannab ette elektri jaama juhatuse kirja, mille jä-
rele ettepannakse mõõtja arwel antawa woolu hinda kõrgendada 1 m.
50p. päält 2 m. pääle kilowatt tunni eest ja mootoritele antawa jõu
eest 1 m. päält 1 m.50 p. pääle kilowatt tunni eest, põhjendades
järjekindlalt tõuswaid materjali hindasid.
Et sõjawäe osadele wiimasel ajal palju woolu tuleb anda, mille
eest tasu linna kassa sisse ei tule ja selle tõttu elektri jaama
sissetulekut wähenenud on, paneb linnawalitsus ette ajutiselt woolu
hinda kõrgendada elektri jaama juhatuse poolt ettepandud määral.
Otsustatakse: 1) ühel häälel linnawalitsuse ettepanek wastu
wõtta, 2) 13 häälea 5 wastu elektrijaama kommisjonile ülesandeks
teha asja läbi waadata ja abinõusid otsida elektrijaama kulude wähen-
damiseks.
15. Ennekooliealiste lastekodu hoolekogu kooseisus 5 walitud liiget.
Otsused komisjonide koosseisude kohta wõeti wastu peale ülewaltähen-
datud erandite, ühel häälel.
Pärast seda asutakse komisjonide liikmete walimisele.
Lwol. A. Pau soowitab walida komisjonide liikmeid wolikogu parema ja
pahema tiiwa järele - kui komisjoni koosseis on 7 - 8 liikmeline - 4 lii-
get ühel ja 3-4 liiget teiselt poolt ja 5 liikmelise koosseisu juures 3
liiget ühelt ja 2 liiget teiselt poolt.
Kinnisel hääletamisel walitakse ettepandud kandidaatidest:
1. Ehitusekomisjoni liikmeteks:
1. Jaan Ratnik - 52 häälega,
2. Ludwig Sapotsky - " "
3. Jaan Schiffer - " "
4. Karl Karheiding - " "
5. Jaan Willem - " "
6. Rudolf Fischman - " "
7. Bernhard Unt - " "
2. Planeerimise komisjoni liikmeteks:
1. Siegfried Pinding - 52 häälega,
2. August Reeben - " "
3. Ludwig Sapotsky - " "
4. Willem Tubin - " "
5. Karl Saral - " "
6. August Kullam - " "
7. August Seresk - " "
8. Mihkel Massakas - " "
9. Herman Lepp - " "
3. Majanduse komisjoni liikmeteks:
1. Jaan-Aleksander Rekand - 52 häälega,
2. Mihkel Pärn - " "
3. Peeter Karin - " "
4. Mihkel Meister - " "
5. Wetsheslaw Bulgarin - " "
4. Wooriäri komisjoni liikmeteks:
1. Hans Luiga - 52 häälega,
Linnapea K.Luik: küsimus ei ole küll wäga kiire iseloomuga, kuid oleks
siiski õigem wastu wõtta Linnawalitsuse seisukoht, siis saab Wolikogu otsus
teatawaks laiematele hulkadele ja küsimus wõetakse põhjalikumalt arutlusele.
Linnawalitsuse ettepanek selles asjas ei kutsu esile tegelikke samme ja selle
järele jääb keskkoolide seisukord selleks, mis ta praegugi on. Sellepärast,
kui edaspidi leitakse, et see seisukoht ei ole õige, siis on wõimalik küsimust
wõtta uuesti arutlusele ja rewideerimisele ning, kui tarwis, muuta. Seisukoha
wõtmine nüüd on tarwilik, sest Haridusministeerium nõuab kawa esitamist lige-
mal ajal.
Lwol. M.Kurs-Olesk:Küsimus on suure tähtsusega ja nõuab põhjalikku kaa-
lumist. Sellepärast ei saa kindlaid seisukohti kohe wastu wõtta. Linnawalitsu-
se seisukohad on wastuwõetawad wäljaarwatud detailid. Teeb ettepaneku wastu
wõtta Linnawalitsuse ettepaneku p.p.1 ja 2 aga p.2-sest jätta wälja detailid, mis
näidatud lit.a ja b all.
Ln. W.Tamman: küsimus on arutusel juba pikemat aega - 1.a. nowembri kuust.
Haridusnõukogu on küsimust arutanud mitu korda. Lahkuminekud küsimuse arutami-
sel ei olnud suured.Linnawalitsuse ettepaneku p.a poolt on olnud kõik ja p.b
on pooldamist leidnud enamuse poolt. Küsimust on käsitatud pikemalt ja põhja-
likumalt linna koolinõunik Juh.Langi brošüüris "Andmeid ja siht-jooni kesk-ning
kutsekoolide wõrgu korraldamiseks Tartus." See brošüür on juba ennem kättesaa-
detud igale linnawolinikule. Seega peaks küsimus olema küllalt tuttaw ja selge.
Kui küsimus edasi lükata wolikogu järgmise koosolekuni, s.o. üheks kuuks, siis
selle ajaga ei saa küsimust midagi rohkem selgitada. Selle kawaga ei ole weel
wõimalik lahendada küsimust waid sellega antakse ainult näpunäiteid, mis tar-
wilikud küsimused otsustamiseks seadusandlikul teel.
Lwol.J.Sütt: Küsimust on arutatud Haridusnõukogus ja arutamisel on ol-'
nud lahkuminekuid. Ajakirjanduses on küsimust wähe sõelutud, on ilmunud ainult
mõned artiklid, milles räägitakse Linnawalitsuse kawa poolt, kuid wastuwaidlu-
si pole olnud. Kui tahetakse seisukohta wõtta täna, siis tuleb ühineda lwol.
pr.M.Kurs-Oleski ettepanekuga ja detailid ära jätta. Küsimust detailides tu-
leks täiendada edaspidi, kui asja küllalt on selgitatud.
Ln.W.Tamman: Linnawalitsuse ettepanek selles asjas on teatud wiisil kom-
promis-ettepanek, millele wasturääkimisi ei ole olnud.
Ütlesime otsekohe, et hoolekande osakond meie parteile lähedal on ja
et meie selle koha häämeelega wõtame, ainult oma rühma suurusele wastawalt
soowisime weel teist linnanõuniku kohta, Ja et juba pikemat aega linna ha-
ridusosakonda meie partei esitaja oli juhtinud, siis pidasime täitsa loomu-
likuks ka uues linnawalitsuses seda kohta omale nõuda, seda enam, et ka tei-
sed rühmad läbirääkimistel omale endiseid kohti nõudsid. Kuid säälsamas
deklareerisime, et meie tarbekorral walmis oleksime ka teist wäärilist koh-
ta kaaluma, kui meile wastawaid ettepanekuid tehakse.
Meile pakuti korteriosakonda. Selle koha wastuwõtmisest keeldusime,
kuna kohe esimesel nõupidamisel kodanliste rühmade esitajad ise tarwiliste
krediitide puudusel sellele kohale mingisugust tegelikku wäärtust ei annud
ja isegi wõimalikuks pidasid selle ärakaotamise.
Sotsialistide rühma siht linnawalitsuses ei ole mitte palgalisi kohti
saada, waid tegelikus töös midagi ära teha. Selleks ei pakkunud korteriosa-
kond lähemal ajal mingisuguseid wäljawaateid, olgugi et meie seda tööd wäga
täthtsaks peame.
Kodanlised rühmad jäid aga jonnakalt oma ettepaneku juure ja ei teinud
meile mingisuguseid uusi ettepanekuid. Sellest wõib ainult ühte järeldada,
et sotsialistlist rühma teadlikult ja tahtlikult soowiti linnawalitsuse
tööst kõrwale tõrjuda
Eesti Sotsialistliku tööliste partei Tartu linnawolikogu rühm protes-
teerib kõige kindlamalt sarnase ebademokraatliku linna waesema rahwakihi
esituse õiguste wägistamise wastu. Meie oleme senni oma tegewusega näida-
nud, et meie tahame ja suudame linna omawalitsuse tegelikust tööst osa
wõtta. Tahaksime seda ka käesolewal silmapilgul, kui meid ei lasta tööst
osa wõtta, ja surutakse wastasrinda.
Seepärast awaldame oma põlgtust kodanliste rühmituste sarnase, mitte
millegagi põhjendatud talituswiisi wastu sotsialistide suhtes ja jääme
praegu moodustatawa puhtkodanlise linnawalitsuse wastu opositsiooni."
Pärast seda teatab lwol. M.Kurs-Olesk, et sotsialistliku tööliste
partei rühm saab ettepandid kandidaatide wastu hääletama.
Lwol. W.Tubin teatab faktilise märkusena, et sotsialistlikku rühma po-
le mitte kergel käel wälja jäetud, nagu eelkõneleja seletustest järeldada
wõib. Sotsialistid oma enese deklaratsiooniga tõendawad, et neil on paku-
tali põhjuskirja järele tasu linnasekretärile kui niisugusele
määratud, kelle hooleks kirjalikud tööd kapitali walitsemise
asjus on antud.
Et okkupatsioniaegse linnawalitsuse ajal kapitali walitse-
mine tõesti tema käes olnud, siis oleb ta ennast ka määratud tasu
pääle õigustatuks.
Lühikeste läbirääkimiste järele otsustatakse ühel häälel Schmid-
ti edasikaebtus tähelepanemata jätta.
16. Woorimeeste Seltsi palwe sõidu-
woorimeeste sõidutiistade maksu
ja 1918 a. lisamaksu hobuste päält
ära jätta.
Linnapää Kriisa kannab ette Woorimeeste Seltsi kirja, milles
palwet awaldatakse eelmise wolikogu otsuse järele määratud sõidu-
woorimeeste sõiduriistade maksu ja 1918 a. lisamaksu sõiduriista-
de päält ära jätta.
Otsustatakse kõigi häältega 3 wastu palwe tähele panemata
J. Lillile 280 kr. ja linnanõunikkudele W.Tammanile ja K.Pahkile a 250 kr.
kuus ühes teenistusewanuse tasuga, s.o. samas suuruses, mis nad said oma ameti
poolest Linnawalitsuse liikmetena. Seda palka maksta edasi alates nende ametist
wabanemise päewast - 11.aprillist s.a.
Korral, kui keegi neist selle aja, s.o. kolme kuu jooksul alates 11.apr.
s.a. linnateenistusse astub, siis maksta temale wälja, arwates uuesti teenis-
tusse astumise ajast ainult endise ja uue palga wahe.
Tarwistulew summa wõtta üles 1930/31 a. eelarwesse.
Lwol. A.Linnomägi teeb ettepaneku wõtta see küsimus otsustamisele kinni-
sel hääletamisel.
Lwol. J.Alwer küsib kui tahetakse edasi maksta kolme kuu palka Linnawalit-
suse liikmetele, siis miks ei taheta palka edasi maksta neile Rewisjonikomis-
joni liikmetele, kes said palka.
Linnapea K.Luik teatab, et mõnele rewisjonikomisjoni liikmele maksti pal-
ka rewisjonikomisjoni enese määramisel komisjoni käsutada antud summadest.
Wolikogu neile palka määranud ei ole. Sellepärast on raske wiia seda küsimust
kooskõlla Linnawalitsuse liikmete palga küsimusega ja ei ole alust teha sel-
les asjas ettepanekut Linnawalitsuse poolt.
Pärast seda wõetakse Linnawalitsuse ettepanek hääletamisele kinnisel hää-
letamisel kuulidega, kusjuures anti hääli ettepaneku poolt 25 ja wastu 16,
millega küsimus on otsustatud jaatawalt.
Lwol. K.Pahk hääletamisest osa ei wõtnud.
Pärast otsuse awaldamist küsib lwol. J.Alwer sõna, kuid, et küsimus juba
otsustatud, juhataja temale sõna selles asjas enam ei annud.
Linnawolikogu, arwesse wõttes hääletamise tagajärgi, on otsustanud:
Maksta kolme kuu jooksul palka edasi ametist wabanenud linnapea abile
J.Lillile 280 kr. ja linnanõunikkudele W.Tammanile ja K.Pahkile a 250 kr.kuus,
ühes teenistusewanuse tasuga, s.o. samas suuruses, mis nad said oma ameti poo-
lest Linnawalitsuse liikmetena. Seda palka maksta edasi alates nende ametist
s.a. linna teenistusse astub, siis maksta temale wälja, arwates uuesti teenis-
Tarwistulew summa wõtta üles 1930/1931 a. eelarwesse.
Elektriwoolu hinna kõrgendamise asjus, miseelmise wolikogukoos-
oleku poolt wastuwõetud ja pärast kommisjonile läbiwaatamiseks an-
nud, on kommisjon küsimust läbiharutades ja silmaspidades, et paljud
woolutarwitajad linnast, teadmata kuhu, ära läinud, oma arwed maks-
mata jätnud, nii et jaamal suured kahjus kanda on sellepärast otsus-
tanud ettepanna hinna kürgendust põhjendatuks lugeda, seda aga esi-
algselt kuni 1 aprillini makswaks jätta.
Otsustatakse häälteenamusega kommisjoni otsus kinnitada.
13 Küsimuse lahendamine okkupatsioni-
aegse linna teenijate õiguste kohta
paiuki ja teiste eesõiguste asjus.
Ln.Juhanson seletab, et endised wäljateeninud linnaametnikud
Arwed Schmidt ja Emil Jakobson, kes okkupatsioni aegse linnawalitsu-
se teenistuses on seisnud linnawalitsuse poole on pöröanud, neile pa-
iukit wiimase palga normi järele maksta. Linnawalitsus on asunud sei-
sukohale, et okkupatsioniaegne teenistus, kus demokraatlikud omawalit-
suse asutused wägiwaldselt tagandatud olid, mitte seaduslikuks linna
teenistuseks ei tule arwata ja seega seda aega ja palga kõrgust paiu-
ki saamise juures mitte arwesse ei tule wõtta ja paneb ette woliko-
gule oma arwamist selle kohta awaldada.
Otsustatakse ühel häälel linnawalitsuse seisukohada ühineda.
14. Endise politsei pristawi lese Sie-
fersi palwe paiuki määramise asjus.
Linnapää Kriisa teatab, et linnawolikogu 16 aprillil 1915 a.
otsustanud Eduard Siefersile, kes 34 a. linna I j. pristawina
teeninud, eluaegset paiukit määrata 600 rbl. aastas. Kuna Siefers
4 jaanuaril s.a. ära surnud on, siis on tema lesk Anna Siefers pal-
wet awaldanud mehe paiukit temale edasi maksta.
Silmaspidades, et abipaluja raskes majanduslises seisukorras
on, kuna tema mõlemad pojad wenemaal wiibiwad, otsustas linnawalitsus
ühes eelarwe kommisjoniga ette panna: Surnud pristaw Siefersi lesele
Anna Siefersile määrata mehe paiuk, mis markade pääle arwatult wälja
teeb 900 m. aastas kuni käesolewa aasta lõpuni, ehk kuni ta oma poe-
gadelt abi hakkab saama.
Pääle selle on linnawalitsus wälja annud temale mehe matmise
Linnawolikogu erakorraline koosolek
7 weebruaril 1919 aastal.
Juhatab wolikogu esimees Lui Olesk.
Koos olid: 23 linnawolinikku.
Puudusid linw: Parts, Tõnnisson, Koppel, Aule, Rebane-Sild,
Fischer, Hirschfeldt, Brock, Anwelt, Kleement, A. Lukin, Doskinski,
Podrjatschik, Kirs, Nieländer, Dwolaitskaja, Dimara, Raal, Meos,
Landmann, Lemmats, Sõkutaja, Piho, Bukk, Sammel, Meister, Russis,
Kropmann, Challander, Stshukin, Saint-Hillaire, Koloshenkow.
Sekretär: Linnasekretär J. Kristelstein.
Koosolekut awades pöörab juhataja koosolejate poole järg-
mise kõnega:
"Pika waheaja järele oli mul jälle wõimalik Tartu linna woli-
kogu tema töö juurde kokku kutsuda. Raske sõja waenu wanker wee-
res selle aja jooksul üle meie kodu linna, walusaid weriseid jäl-
gi meie keskele jättes: inimesed, kes inimesesoo ülemid paleusi
tõotasid teostada, rüwetasid nende paleuste kandjate nime omas
isiklises huwis, tooruses ja ahnuses, omi käsi wäljasirutades
mitte ainult wõera wara järele, waid ka oma ligimese puutumatust
ja elu ei milleksgi pidades. Kümmed meie kaaskodanikkudest pidid
kasutalt oma elu jätma: ma nimetan ainult üleüldiselt lugupeetud
kohalikku kreeka-katoliku kiriku kõrgemat waimulikku piiskop
Platoni ja meie linnawolikogu liiget ja linnanõunikku Gustav See-
landi. Wöib olla et neile kümnetele weel teised kümmed oleks
järgnenud, kui mitte tõsiste peastjatena ja lunastajatena meile
ei oleks wabastust toonud meie wahwad wäed, eesotsas meie kuulsad
partisanid oma wäsimata kangelase kujulise juhi Julius Kuperjano-
wiga, kelle karm saatus nii lühikese elu järele meilt juba ära
rööwis ja keda meie eila kõige laiemal kaaskodanikkude osawõtmi-
sel pidime kodumaa mullale ära andma.
Palun linnawolikogu nende surmasaanute ja teiste isamaa
eest langenute mälestust ülestõusmisega austada."
Koosolek austab langenuid püstitõusmisega.
Enne päewakorrale üleminekut teatab juhataja:
1) Et Ajutise Walitsuse otsuse põhjal 30 detsembrist s.a.
summa peab kool ära tasuma 10 aasta jooksul iga aastaste ühesuuruste kustu
tussummadega + harilikud protsendid.
Linnawolikogu, olles ära kuulanud Linnawalitsuse ettepaneku ja seletus
otsustab, lahtiselt ühel häälel:
Linna Tööstuskoolile kasutada antud maja remondi kulude katteks  anda
sellele koolile laenuks linna tagawara kapitalist 230,000 marka, missuguse
laenu peab Kool äratasuma 10 aasta jooksul iga aastaste ühesuuruste kustu-
Linna laenukassale antud laenu kindlustamise küsimus.
Linn on saanud Eesti Pangalt laenuna linna laenukassa tegewuskapitalik
kokku kuus milj.marka. Selle laenu kindlustuseks on antud wõlakohustused ja
panditud laenukassa wäärtused.
Eesti Pank nõuab nüüd seniste kindlustuste asemele teisi kindlustusi,
nimelt: Pangale wastuwõetawa kinniswara peale ings.1.obligatsiooni wähemalt
kuue milj.marga suuruses ja Linnawalitsuse solowekslid.
Linna laenukassa jaoks Eesti Pangalt saadud laenu kindlustuseks anda
Eesti Pangale:
a) Kuue milj.marga suurune obligatsioon, mis teha linna päralt olewa
Sootaga mõisa wõi mõne teise Eesti Pangale wastuwõetawa linna päralt olewa
kinniswara peale.
b) solowekslid kuue milj.marga wäärtuses.
Wolitada Linnawalitsust eelpool tähendatud obligatsiooni wäljaandma ja
kinnistusjaoskonnas kinnistusraamatutesse sissekandmiseks samme astuma,sa-
muti ka solowekslid wäljaandma kuue milj.marga peale.
Lwol. M.Kurs-Olesk küsib, kas Linnawalitsus on astunud samme uute ruu-
mide muretsemiseks laenukassale, sest praegused ruumid on liiga kitsad.
Linnapea K.Luik wastab, et Linnawalitsus on astunud samme suuremate
ruumide muretsemiseks laenukassale, kuid wäljawaateid uute kohaste ruumide
saamiseks praegu ei ole.
Lwol. M.Mihkelson teatab, et laenude nõudmine laenukassast on suur ja
inimesed peawad päewade wiisi ootama. Kas Linnawalitsus on mõelnud selle pe
le, et parandada asja, suurendada tegewuskapitali ja alandada laenu protsen
2. Kui esitatud jooniste arw ja nende mõõtude wahekord ei wasta program-
mi nõuetele;
3. Kui wõistlustöödes ei ole kinni peetud programmi wormilistest nõuetest.
Peale selle kõrwaldatakse wõistlustöö, kui selles pole kinni peetud wõist-
luse tingimustes peatükk III nõuetest.
Teistest programmi nõuetest kõrwalekaldumise relatiiwse tähtsuse üle ot-
sustab auhinnamõistjate komisjon.
V. Auhinnamõistjate komisjon.
Auhinnamõistjate komisjon on järgmine: esimees linnapea K.Luik, asetäitja
linnapea abi J.Lill, sekretär linnaarhitekt A.Matteus (arhitekt E.A.Ü.), liik-
med: Linnanõunik K.Pahk, Teedeministeeriumi esindaja, linnainsener E.Seydenbach,
ja kaks Eesti Arhitektide Ühingu esindajat ning kaks asetäitjat (üks Linnawalit-
suse esindajatele ja üks E.Arhitektide Ühingu esindajatele.)
VI. Tartu linna plaani, Tartu arenemise, uute linnaosade statistiliste
materjalide j.n.e. kohta leiawad wõistlusest osawõtjad andmeid "Koguteos Tar-
tust" (Saadawal raamatukauplustes ja linna statistika büroos).
VII. Täiendused.
Kõigi käesolewates tingimustes tähendamata ja auhhinnamõistmisel tekkiwate
küsimuste lahendamine sünnib Eesti Arhitektide Ühingu poolt wäljatöötatud ja
Teedeministeeriumi poolt heaks kiidetud wõistluste toimepanemise juhtnööride
alusel."
1. Korraldada ja wälja kuulutada wäikekorteriliste elamutte kawandite
wõistlus alustel, mis ettenähtud Linnawalitsuse poolt heaks kiidetud wõistluse
tingimustes.
2. Määrata krediiti p.l. tähendatud wõistluse tingimustes ettenähtud auhin-
dadeks kokku 2550 krooni, missugune summa katta elukorterite ehitusfondist ja
wõtta üles llinna 1929/30 a. eelarwesse.
Lwol. M.Kurs-Olesk küsib kas ehitusebüroo asutamiseks on ettenähtud summa-
sid linna eelarwes.
Linnanõunik K.Pahk wastab, ehitusbüroo asutamiseks on eelarwes ettenähtud
500 krooni. Eeltööd on käimas 1.novembrist 1.a. ja see büroo töötab tegelikult
nõuandmise alal. Büroo kawatsetakse panna käima 1.aprillist s.a.
Lwol. M.Kurs-Olesk, tunnistades kawandite wõistluse korraldamise soowita-
Panga Juhatuse liikmete ja nende asemikkude kandidaadid:
August Pakosta  - 41 poolt ja 3 wastu,
Mihkel Pärn  - 28 " 15 "
Bernhard Mäelo  - 38 " 5 "
Karl Koitmets  - 37 " 6 "
Robert Lobona  - 36 " 7 "
Panga diskontokomitee liikmete kandidaadid:
Aleksander Ruuben  - 41 poolt, 2 wastu,
Bernhard Unt  - 37 " 5 "
Karl Lukk  - 38 " 4 "
Johannes Maasik  - 32 " 7 "
August Pikkand  - 35 " 4 "
Oskar Kepp  - 38 " 1 "
Peale walimiste tagajärgede awaldamist teatab lwol. Mihkel Pärn, et
tema paneb maha linnawolikogu liikme kohused ja astub ära Majaomanikkude
pangast.
Seega on walitud:
1. Linnapanga Juhatusse - direktoriks August Pakosta, abidi-
rektoriteks Mihkel Pärn ja Bernhard Mäelo, ning abidirektorite ase-
mikkudeks Karl Koitmets ja Robert Lobona.
2. Linnapanga diskontokomitee liikmeteks: Linnawolinikud Aleksander
Ruuben, Bernhard Unt, Karl Lukk ja wäljastpoolt wolikogu koos-
seisu Johannes Maasik, August Pikkand ja Oskar Kepp.
Endiste Gildede waranduste edaspidise kasutamise küsimus.
Aruandja: linnapea K. Luik.
Seisuste kaotamise seadusega (w.R.T.Nr.129/130-1920) on Gilded ära
kaotatud, kuna nende waranduse saatus peab kindlaks määratama eriseadusega.
Linnawolikogu oma koosolekutel 27. now. 1922 a. ja 26 weebr. 1923 a. on
asunud seisukohale, et end.Gildede warandused tulewad anda linna omanduseks
üldkasulikuks otstarbeks.
Nende otsuste täitmiseks on Linnawalitsus omal ajal esinenud wastawate
ettepanekutega Sise- ja Töö-Hoolekandeministeeriumidele.
Töö-Hoolekandeministri korraldusel oli 4 apr.s.a. kokkukutsutud nõu-
pidamise koosolek Gildide waranduste edaspidise kasutamise küsimuse se-
tada ja linnawolikogule ettekirjutada Jüri Kenni palwe tema uuesti ehitatud
elumaja kinniswaramaksust wabastamise kohta uuesti otsustamisele wõtta.
Seda oma otsust põhjendab Rahukogu peaasjalikult sellega, et see, et
J.Kenni majas alumine kord äriruumide all on, ei wõi põhjust anda wastawa ma-
ja osa maksu alla panemiseks, sest wolikogu 11.nowembri otsuse täpse mõtte
järele kuuluwad wabastamisele elumajad omas terwikus, mitte aga ainult eluruu-
mide osas. Wastasel korral oleks wolikogu pidanud oma otsuse selle tingimuse
üles wõtma, sest on ja ehitatakse palju elumaju, kus leiduwad ruumid ka äri-
de jaoks. Et Linnawolikogu nende, nõndanimetatud segatüüpi elumajade kohta
omas otsuses erandeid ei ole teinud, siis ei saa see sellest muud järeldada, kui
et ka sarnased elumajad kuuluwad wabastamisele kinniswaramaksust terwes omas
koosseisus. Sellepärast leidis Rahukogu, et Linnawolikogu otsus 24.okt.1927 a.,
millega Jüri Kenni palwe jäeti tagajärjeta, on wastuolus wolikogu otsusega 11.
now.1925 a. ja sel põhjusel tühistas wolikogu 21.okt.1927 a. otsuse ja kir-
jutas ette wõtta Jüri Kenni palwe uuesti otsustamisele.
Kõike eeltoodut arwesse wõttes paneb Linnawalitsus wolikogule ette otsus-
tada:
a) Täiendada Linnawolikogu otsust 11.now.1925 a., uute elumajade esime-
se kolme aasta jooksul linna heaks wõetawast kinniswaramaksust wabastamise
kohta järgmiselt:
"Linna kasuks wõetawast kinniswaramaksust wabastamisele ei kuulu uute
elumajade need osad, mis on ehitatud wõi kasutada antud äriliste wõi tööstus-
likkude ettewõtete alla, waatamata sellele, kas ettewõtjad neis ruumes elawad
ehk mitte, wõi muudeks elukorteritega mitteseotud tarweteks.
Käesolew täiendus hakkab maksma 1. juulist 1929 a.
b) Jüri Kenni palwe tema Aleksandri uul.nr.24 asuwa elumaja koosseisu
kuuluwate äriruumide kinniswaramaksust esimese kolme aasta jooksul wabastami-
se kohta rahuldada aja eest kuni 1.juulini 1929 a.
Ettekandele järgnesid läbirääkimised. Sõna wõtawad:
Lwol. J.Sütt: kas Linnawolikogu otsusel, sel korral, kui ta Linnawalitsu-
se ettepaneku teise osa wastu wõtab on tähtsust, sest kohus on juba asja otsus-
tanud kaebaja kasuks.
Linnapea K.Luik: kohus on otsustanud wolikogule ette kirjutada asi uues-
restorani üleandmiseks Johan Anja'le.
Linnawalitsus wõtab päewakorrast ära p. 7 all tähendatud "kaebused 1929 a
trahterimaksu jaotuse peale ja Linnawalitsuse ettepaneku maksujaotuse muutmi-
se kohta".
Lwol. B. Unt paneb ette täiendada päewakorda "küsimisega Linnawalitsusele".
Linnawolikogu wõtab päewakorra wastu eelpool toodud muudatustega.
Päewakorra wastuwõtmise järele teatab Linnawolikogu juhataja järgmistest
Muudatustest wolikogu koosseisus: wolikogust on tagasi astunud Johannes Meyer
ja Sigismund Klau, asemele on kutsutud kandidaadid Woldemar Hartmann ja Georg
Post, kes kõik on walitud Saksa rühma kandidaatide nimekirja järgi.
Linnapanga bilanss 30. novembril 1928 a.
Aruandja: Linnapea K. Luik.
Linnapankade põhikirja § 26 põhjal esitatakse Linnawolikogule teadmiseks
linnapanga 30. now. 1928 a. bilanss, mis tasakaalus kr 829,700,22.
Linnawolikogu wõtab Linnapanga 30 now. 1928 a. bilansi teatawaks.
Sundmäärus uute linnaosade ehitamise ning uulitsate ehitamise ja korras-
hoiu kohta.
Tartu linna administratiiw-piiride laienemisega 1923 a. on tulnud linna
piiridesse hulk era- kui ka riigistatud maa-alasid. Osa riigistatud maa-ala-
sid on linna waldamisel. Nendele maa-aladele ehitatakse uusi linnaosasid. Uute
linnaosade asutamisega tuleb juure uusi uulitsaid ja teid, mida elanikkude
heakorra huvides peab prügitama ja korrashoidma. Seni on Tartus olnud wiisiks,
et uute linnaosade asutamisega hakatakse eestkätt ehitama elumaju ja siis al-
les uulitsaid, kõnniteid ja raiskwee torustikku. See ei ole kuidagi lubataw
ega loomulik kord,, sest elanikkude heakorra ja terwishoiu huwide seisukohalt
wälja minnes, peaks uute linnaosade asutamisega kõige pealt walmis ehitama
uulitsad, kõnniteed ja raiskwee kanalisatsiooni torustik ja siis hakata ehis-
tama.
uul.Nr.29.
Linnapea K.Luik paneb Linnawalitsuse nimel ette päewakorrast wäljajät-
ta p.15 "Trükikunsti Edendamise Seltsi palwe luba anda alkoholiga einelaua
awamiseks Tähe uul. Nr. 62." - selle seltsi enese palwel ja täiendada päewakor-
da järgmiste küsimustega: a) Terwishoiu politsei jaoskonna asutamine linna
kulul ja b) Ühekordse palgalisa määramine linnateenistuses olewatele isiku-
tele."
Linnawolikogu wõtab päewakorra wastu ühes ettepandud muudatuse ja
täiendustega.
Sekretär A.Mägi loeb ette wolikogu eelmise koosoleku protokolli 28.
weebruarist s.a.
Protokoll wõetakse wastu muutmatult ja kinnitatakse allakirjadega.
Linnawolikogu oma koosolekul 7 weebruaril s.a. otsustas walida kaks
wolikogu abiesimeest, kellest teine walimata.
Et kandidaate ette ei pandud, otsustab Linnawolikogu, lwol. W. Tubi-
ni ettepanekul, ühel häälel: Wolikogu abiesimehe walimise küsimus edaspi-
di wolikogu koosolekute päewakorrast wälja jätta kuni see küsimus uuesti
üleswõetakse.
Waestelastekohtu liikmete arwu kindlaks määramine ja nende walimine.
Makswa seaduse järele ( Wene sead.k.II k.§§ 1181-1193) määrab linna-
wolikogu kindlaks Waestelastekohtu liikmete arwu ja walib liikmed kolme
aasta peale.
Linnawolikogu otsustab, lahtiselt, ühel häälel:
Linna waestelastekohtu liikmete arw, peale esimehe, kelleks on Lin-
napea, määrata kindlaks kuue peale.
Pärast seda walitakse, kinnisel hääletamisel, linna waestelastekohtu
liikmeteks:
1. Rudolf Lind - 45 häälega,
Selle töö korraldamisega leiawad tööd 2 1/2 kuu jooksul umbes 50 tööta in-
telligent inimest.
Linnawalitsus paneb wolikogule ette korteriolude uurimise läbiwiimiseks
Tartus määrata krediiti peale Töö-Hoolekandeministeeriumi poolt määratud sum-
ma weel 124,000 marka linna summadest eelpool tähendatud kulude katteks, mis-
sugune summa wõtta linna 1927 a. eelarwes (peat.17 § IX) ettenähtud tagawa-
ra summast.
Sõna läbirääkimisteks selles asjas ei wõetud.
Linnawolikogu, olles asja ära kuulanud ja ühinedes Linnawalitsuse ette-
panekutega otsustab, ühel häälel, lahtiselt:
Linnawalitsuse poolt korraldatawa korteriolude uurimise läbiwiimiseks
Tartus, peale Töö-Hoolekandeministeeriumi poolt lubatud 400,000 marga,
määrata krediiti linna summadest 184,000 marka, missugune kulu katta linna
1927 a. eelarwes (peat.17 § IX) ettenähtud tagawara summast.
Palga edasimaksmise küsimus linna teenistusest wabanenud walitud amet-
nikkudele.
Linnawolikogu on 1920 a. 30 augustil otsustanud maksta linnateenijate-
le palkasid nende samade liikide ja normide järele, mis riigiteenijate kohta
makswad on ja edaspidi maksma pannakse, nõnda et riigiteenijate edaspidised
palga kõrgendused ja muudatused automaatselt ka linna teenijate kohta maks-
wad on.
Riigikogu poolt 17 dets.1926 a. wastuwõetud riigiteenistusest wabas-
tamise puhul palga edasimaksmise seadus nr.117 § 2 põhjal maksetakse kolme
kuu jooksul palka edasi neile ametist wabastatud isikutele, kes Riigikogu
poolt walitud, nagu Riigiwanemale, ministritele ja riigikontrolörile.
Analoogiliselt sellele tuleb palka kolme kuu jooksul edasimaksta ka
walimiste tagajärjel ametist wabanenud linnawalitsuseliikmetele.
Sellepärast paneb Linnawalitsus wolikogule ette:
P.Kasele 21,000 mk. ja linnanõunikkudele A.Reeben'ile, H.Piirako'le ja K.
Arrak'ule a 18,000 mk. kuus, s.o samas suuruses, mis nad on saanud oma se-
nise ameti poolest ja mis teeb kokku 225,000 marka.
Kuulutustulpade tarwitajad on kohustatud enne wäljapanemist
kuulutused linnawalitsuses äratembeltada laskma ja nende eest
linna hääks taksi järele wõetaw maks ette ära tasuma.
Tähendus. See määrus ei ole maksew kuulutuste ja müürilehtede
kohta, mis omanikud wõi üürnikud omas asjus nende päralt olewatele
ehk üüritud hoonetele wõi nende juurekuuluwate aedade ehk wärawa-
te külge üles panewad wõi kleebiwad; missugused kuulutused nad
aga sellekohase tarwiduse möödaminekul ära wõtma ning seinad ära
puhastama peawad.
Äride kui ka üksikute korterite omanikkudele on lubatud
nende päralt olewatele akendele ainult omas asjus kuulutused
ülespanna.
Selle määruse wastu eksijaid wõetakse wastutusele Rahukogu
nuhtlusseaduse § 29 põhjal.
Otsustatakse häälteenamusega ettepandud sunduslise määruse
kawa kinnitada täiendusega, et samasuguse maksu alla ka liikuwad
reklamed käiwad ja linnawalitsusele kohuseks teha sammusid astuda
määruse "Riigi Teatajas" wäljakuulutamiseks
6. Linnawalitsuse ettepanek ajalehte-
de uulitsamüüri kohta sunduslist
määrust wäljaanda ja seisukohta
wõtta okkupatsioni aeg tehtud ai-
numüügi õiguse lepingu kohta.
Linnapää Kriisa teatab, et okkupatsioni aegne linnawalitsus
ajalehtede uulitsa ainumüügi õiguse wälja on rentinud Harald Han-
sonile ja Erich Jaksonile 13.000 marga eest aastas. Okkupatsioni
wõimu langemisest saadik ei ole seda lepingut täidetud ja ajaleh-
tede müük uulitsal on sellest ajas pääle waba olnud. Ka on aja-
lehtede toimetuselt ainumüügi õiguse wäljarentimise wastu pro-
testisid tulnud.
Linnawalitsus, asja läbiharutades, on seisukohale asunud, et
okkupatsioni aeg tehtud leping tühjaks tuleks tunnistada, on aga
arwamisel, et ajalehtede uulitsa müügi päält linna kasuks maks tu-
leks määrata ja teeb ettepaneku küsimuse läbiharutamiseks kommis-
joni walida.
töötatud ja Teedeministeeriumi poolt heaks kiidetud ning kõigile riigi- ja
omawalitsusasutistele soowitatud "juhtnööridega idee-eskiiside, kawandite ja
projektide wõistluste toimepanemiseks ja läbiwiimiseks arhitektuuri ja inse-
neriide ehituste alal."
Wõistlustingimustes on ettenähtud auhindasid: üks esimene auhind 750 kr.,
üks teine auhinf 600 kr., üks kolmas auhind 450 kr., kusjuures jääb Linnawa-
litsusele õigus omandada kuni 3 tööd hinnaga a 250 krooni.
Wõistluse tingimused on Linnawalitsuse poolt heaks kiidetud järgmisel
kujul:
"Wäikekorteriliste elamute kawandite wõistluse tingimused.
I. Wõistluse kuulutamine ja worm.
Tartu Linnawalitsus kuulutab wõistluse wäikekorteriliste elamute kawan-
ditele tähtpäewaga 15. aprill 1929. Wõistlus on rahwuslik ning selllest osa wõt-
ta wõiwad Eesti Wabariigi kodanikud ja need wälismaa kodanikud, kes wähemalt
5 aastat wahet pidamata onn elanud Eesti Wabariigi piirides.
II. Wõistluse eesmärk.
Wõistluse eesmärgiks on saada kawandeid elamute tüüpidele Tartu uutes
linnaosades ning hankida aluseid ratsionaalset ruumide jaotust ja ehitusmater-
jalide kasutamist taotlewatele ehitusprojektidele. Tartu linna ja eriti uute
linnaosade iseärasused elanikkude tegewusalas ja elutingimustes peawad leidma
õiget silmaspidamist ja tõlgitsemist.
III. Wõistluse programm.
1. Wõistlustöö koosneb kolmest kawandist.
a) kawand ühe perekonna elamusle kasuliku põrandapinnaga 45-65 m2,
b) kawand ühe perekonna elamule kasuliku põrandapinnaga 75-90 m2,
c) kahe perekonna elamule kasuliku põrandapinnaga 100 - 120 m2.
Peale selle tuleb näidata igale elamule tarwilised kõrwalruumid (puukuur,
pesuköök) jne.
Iga elamu on mõeldud ideaalsele ehitusplatsile pindalaga 30 x 70 meetrit.
Ilmakaarte suhtes tuleb wõtta põhjasuund uulitsajoonest 45 kraadi pahemale
poole.
2. Iga kawand peab sisaldama:
a) põhiplaani kõikidest kordadest mõõdus 1:100
b) kaks waadet mõõdus 1:100,
Sundmäärus elumajade juures redelipidamise kohustuse kohta.
Linnawolikogu poolt 31.märtsil 1883 a. wastuwöetud sundmääruse järele
on majaomanikud kohustatud pidama iga maja juures nii pika redeli, mis ula-
tab maja köige körgema eluruumi aknani. Majade juures, kus kolm ja enam kor-
da, on niisuguse pika redeli pidamine raskusi tekitatanud. Sellepärast on
sundmäärus ümbertöötatud ja linnawalitsus esitab ta wolikogule wastuwöt-
miseks.
Linnawolikogu,ettepanukut ja sundmääruse kawaära kuulates, otsustab
lahtiselt, ühel häälel:
wastu wötta ja maksma panna Linnawalitsuse poolt ettepandud kujul
" Sundmäärus majaomaniku kohustuse üle redelipidamise kohta elumaja
juures Tartus.
§ 1. Iga puu-elumaja omanik Tartu linnas on kohustatud oma maja
juures kergesti kättesaadawal kohal pidama tugewa redeli,mis nii pikk
peab olema,et seda redelit pidi wöib ronida kuni wastawa maja körgema elu-
ruumi aknani.
§ 2. Samasuguse redeli pidamine on sunduslik iga kiwi-elumaja omani-
kule sel korral kui kiwimaja trepid on ehitatud puust wöi kui käik kiwi-
maja ärklitoast trepi juure,olgu trepp puust wöi kiwist, on üle pööningu.
§ 3. Sel korral,kui käesolewa määruse §.1.ja 2.tähendatud maja on
mitmekordn,wöib Linnawalitsuse eriloaga ehitada maja wälimise seina külge
küllalt tugewa raudredeli,mis peab ulatuma maja körgema korra eluruumi ak-
nast kuni maja teise korra akna alumise ääreni.Kui niisugune raudredel on
ehitatud maja külge, lubatakse selle maja juures pidada käesolewa määruse
§ 1.ja 2.järele nöutawat redelit ulatusega kuni maja küljes olewa raudre-
deli alumise otsani.
§ 4. Selle määruse mittetäitjad langewad karistuse alla Rahuk.Nuhtl.
Sead.§ 29.pöhjal.
§ 5. Käesolew määrus astub jöusse kahe kuu pärast peale awaldamist
Riigi Teatajas.
§ 6. Käesolewa määruse jöusseastumisega kaotab oma makswuse Linna-
wolikogu poolt 31.märtsil 1883 a. wastuwöetud redelipidamise-kohustuse
kohta käiw ja Liiwimaa Kub.Ajalehes nr.55-1883 .awaldatud sundmäärus".
Toetuse andmine aiakontsertide korraldamiseks.
Aruandja: Linnanöunik W.Tamman.
kuid E.Ajutise Walitsuse poolt tühjaks tunnistatud, kui endise
"Polewstroit" ja "Ossotopi" poolt walmistatud puude kohta, mis riigi
omanduseks tunnistatakse, kuna puude weolepingud 7 juuni 1918 a.
Määruste.lehes (Verordnungblatt) Nr.24 §§ 65 ja 67 awaldatud nõudmis-
tele ei wasta, mille järele lepinguteks wäärtusega üle 10.600 m. üle-
mate wõimude nõusolek peab olema, mis aga kirjeldatud juhtumisel puu-
dub. Sellepärast tulewad need lepingud linnale mite kohustawaks lu-
geda.
2. Puuostu lepingud, mis on tehtud Eduard Kuusikuga, Jaan Kaali-
ga ja Julius Kahniga, mille wäärtus ka kõigil üle 10.000 m. on ja
mille tegemiseks kirjeldatud ülemate wõimude nõusolek puudub tulewad
niisama linnale mitte kohustatawaks lugeda.
Seda silmaspidades teeb linnawalitsus wolikogule ettepaneku:
Kõik okkupatsioni aeg niihästi eraisikutega kui sõjawäeasutustega teh-
tud puostu lepingud tühjaks tunnistada ja ettemakstud raha tagasi
Otsustatakse häälteenamusega linnawalitsuse ettepanek wastu wõtta
11. Kommisjoni aruanne maksuwalitsuse
linna alla ülewõtmise kohta.
Aruandjana astub üles lnw. Jaska.
Maksuwalitsuse linna külge liitumise küsimust mitmekülgselt lä-
biharutades ja leides, et maksuwalitsus on praegusel ajal üleliig-
seks asutuseks saanud ja seaduste poolt kõrwale lükatud ja tema te-
gewuse lõpetamine lähemal ajal linnale soowitaw on, silmaspidades aga,
et maksuwalitsus on awaliku õiguse asutus, ettenähtud Balti eraõigu-
se II köites, mis weel maksew ja ei wõi ainult kokkuleppe põhjal
linna ja maksuwalitsuse wahel lõpetatud saada, waid Ajutise Walitsu-
se otsuse põhjal, on kommisjon otsustanud ettepanna: maksuwalitsuse
linna külge liitumise asjus Ajutise walitsuse poole pöörata ja teda
paluda seda küsimust lähemal ajal ära otsustada.
Otsustatakse häälteenamusega kommisjoni ettepanek wastu wõtta.
12. Elektrijaama kommisjoni aruanne
elektri woolu hinna kõrgendamise
Aruandjana astub üles ln. Leemann.
VII. Antakse uued nimed:
A) Muudetakse kahest sarnasest nimest üks.
Liiwa (wördl.Liiwi )  Liiwaku
Maarja (wördl.Marja)  Kalmu
B) Antakse nimed tänawaile:
Ilmatsalu maantee  Weeriku tän.ja S.Kaare nurgalt
/Ilmatsalu poole
Kasarmu tän.  Kasarmu körwal Puiestee ja
Jänese tän.wahel.
VIII. Nimetatakse ümber:
Uueturu tänaw  -  Uueturu puiesteeks
Kesk tänaw  -  Keskpuiesteeks
Raudtee tänaw  -  Raudtee kaareks.
Ettepanekule järgnesid läbirääkimised. Söna wötsid:
Lwol. P.Treiberg - tundub,et asi palju selgemaks ei lähe ja köige pare-
mini ning igas suhtes lahendatud ei ole. Uulitsa asemele pannakse ette
tarwitusele wötta neli isesugust nime: tänaw, maantee, puiestee ja kaar.
Wiimasel ajal on tarwitusele wöetud uus söna - "uul.".Seega kogub juba
kuus nimetust. Edaspidi wöib nimetusi weel juure tulla, nagu prospekt jne.
Nimetuste rohkus wöib segadusi tuua, sest wöerad ei saa köigest aru ja
tölkimisel tekkib raskusi. Tarwis on nimetusi ühtlustada ja nende arwu
wähendada. Pikkadest nimetustest, nagu "Johan-Woldemar Jannseni tänaw"
tuleb lahti saada, sest need pole otstarbekohased ja neid on tarwis lühen-
dada. Nimetuste wahetamisel ei ole soowitaw ajaloolise tähendustega nimesid
kustutada. Pepleril,kelle nime kannab üks uulits,oli aus ja ajalooline
minewik. Ajaloole ei tohi liiga teha ja pole tarwis kellegi isiku nime
anda nimelt sellele uulitsale, kus see isik on elanud. Kroonuaia uulitsat
Botaanika uul.ja Meltsiweski u. Lätte uulitsaks nimetada on ilmaaegne
ning otstarbetu. Uulitsate ümbernimetamine teeb kulusid,sest on tarwis
uued numbrid majadele teha jne. Köige sellepärast on soowitaw asja weel
kaaluda ja selle juures köiki asjaolusid arwesse wötta. Ka tuleb kaaluda
kas ei saa ümbernimetusi ettewötta wäiksemas ulatuses.
Lwol. A.Kullam - on soowitawam Riia maanteele anda nimetuseks "Walga",
mis kodumaa linna nimetus. Ei ole otstarbekohane Riia u. küljest üht tükki
ära löigata ja Promenadi uul.külge liita. Fortuuna uul.on parem ümbernime-
tada terwes ulatuses, aga mitte osalt.Tuleb silmas pidada,et ümbernimetu-
sega wähem kulusid ei oleks maja numbrite ümbertegemisega jne.
Lwol. A.Reeben - selle küsimuse kallal on selleks moodustatud komis-
17. Linna puiestikkude kommisjoni