Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
keik lapsed peal seiswad.
Selle järrele ei olleks siis ennam
middagi wastust üht Passi
anda. Essiteks pallub R-A.
üht kohha otsimisse täht
Hermannile kis 20. Januar s.a.
kaswatikkuks ülles wõetud on.
Keäwa.
sel 18mal Mail 1879.
Tunistus.
No 165.
Rapla kihelkonna kohtu poolt
saab tunistud, et Hans Hanso poeg
Nugga, sündinud sel 20mal Augustil 1869
sel 17mal Mail 1879 a. Mart Nugga
poijaks seadust mööda on kinnitud.
Sedda tähte on Hermannil
ümmerkijutamisseks tarwis,
datud sama.
siis agga maksud on olle nüüd
selle lessel mitte wõimalik
maksa; sest et temmal üks
waeste Pass on, siis ehk tohiksid
auwäärt kohto herrad mõttelda
selle lessel ja temma lastele
Se on meie armsa Kaisri Herra
isalik sõwiminne, - sest kegi wae-
ne laps, kis middagi õppimas
on, ei prugi mitte Passi rahha
perrast, waid agga üht tähte, kog
gokonna käst, et agga teab kust
pärralt ta on.
Siis on ka Jummala pühha taht-
4 40
minne et keik Kohto Herrad
leskedele ja waestele aitawad,
ja nende rasked ella keiki
kergitawad.
Teid pallub
T. F. Bauer
Raikülla
koggokonna walitsusele
Rapla kihhelkonna kohtust
N:121.
tulnud 7 Mai 72
Raiküla
koggok
SEERIA XXII
sel 5 Mail 1872. saab se la
Nr. 142.
d, A. Mets-
sakas Mihkel Nõmkülla warra, kuidas
ta walla kohhus üllese on annud, temma
wõllade eest peab wastama ja peab tallita-
jal teada ollema, et temma walla liikmed
tohhib riisuda, kui nemmad heaga wõlga-
sid ei tahha tassuda. Mihkel Nõmkülla
tunnistas, et ta poia Tõnnise käest
köik rahha on kätte sanud, muud kui
10 rbl. hakkuse rahha weel mitte. Selle
pärrast on meel waidlemist ja peab walla
politsei Mihkle tunnismehhed. Silla Juhhan
Prük ja Mäe sauna Jürri Schmidt 5mal
Juni ku päwal kihhelkona kohtuse
saatma, Tõnnise pärrimise järrel
Üleüldised rendiseadmised,
kõige talu-kohtade pärast, Raiküla möisa talumaa peal, mis igaüks kohapidaja
kontrakti läbi oma peale wötab täita, olgu siis et tema möisa herraga möne asja
pärast teistwiisi on kaupa teinud.
Möisa herra poolest 1882mal aastal ülespandud.
1. Talukohtade walitsemisest.
1. Koha pruukimine. Rentnik peab kõik tähele panema, mis Talurahwa Seaduse raamatus
ülespandud on, iseäranis art. 92, 93 ja 95 truuwiste täitma.
2. Rajad. Rentnik peab koha rajad ja rajamärgid liikumata hoidma ja raja-sihid puhtad pidama.
Maakogukonna sead. § 19
3. Raja panemine. Kui uusi rajasid tuleb ajada, olgu et kõik talumaad uueste möeta on,
ehk tema koht üksipäini, siis taluperemees peab, koguduse kohtumeeste käsku mööda, abiks
4. Rahukandmine. Kahju mis rendi-kohale, kontrakti ajal, õnnetuse läbi peaks sündima,
kannab rentnik.
5. Kohaparandamine rentniku poolt. Kui rentnik kontrakti ajal, rendikoha peal, ehitusi,
asutusi ehk muud parandamisi, mõisa - herra - kirjaliku lubaga, on teinud, siis
kui koha pealt ära läheb, saab tema selle eest tasumist niipalju, kui kirjaliku luba läbi on
kinnitud; Tasumise sead.§ 5; aga ilma möisa herra kirjaliku lubata, ei wõi tema
tasumist pärida. Talurahw. sead. 75 2.
6. Kohaparandamine mõisa herra poolt. Mõissa herra poolt
ette wõetud maade parandamise ja asutuste kohta, maksawad Talurahwa seaduse raamatu
art. 90, 99 ja 100.
7. Teed, mis kohast läbi ehk koha rajade mööda käiwad, ja mitte teistele sillutada ei ole jäotud,
peab rentnik hea korra peal pidama.
8. Hoonede ja aedade ülespidamine. Rentnik peab koha hooned ja ajad hea korra peal.
pidama, aga ei tohi ilma möisa herra, lubata senna mitte uusi ehitada,
ehk ehitada lasta. Uued hooned ja ajad, mis rentnik oma rendi ajal on ehitanud, jää-
wad üksi siis tema omaks, kui tema selle üle mõisa herra kirja läbi kaupa
on teinud.
9. Kraawid. Rentnik peab kraawid hea korra peal pidama.
10. Rohuajad. Aja-wiljapuud ja marja-pöesad, mis koha wastuwötmise ajal koha peal oliwad,
peab rentnik hoidma, nagu koha liikumata wara.
II. Ehitusest.
11. Kogukonna hooned. Need on: 1) Kogukonna-maja - maakogukonna sead. § 5. - 2) Magasi,
Rahwa heaks sead. § 1. 3) Koolimaja, maakoolide sead, pkt. 5. - nagu teised majad, mis kogukonna,
poolt asutud ja ülespeetud saawad. maakog. sead. § 11c. 19h. Need majad saavad kõigist. Rai-
-küla talukohtadest, oma suuruse järel ühe-tasa, ehitatud ja ülespeetud. Selle juure ehita-
mise puud, niipalju kui kiwihoone tarwis arwatakse, annab mõisa herra.
Maakoolide sead. art. 5, Maakog. sead. § 5, Rahwa heaks sead. § 1. täh.
12. Talu-eluhooned. Perekohtade piddajad, olgo siis kui
tema iseäralise kauba läbi lahti on, arwatakse
kokko üheks hoonete ehitamisse-seltsiks, kelle kohus
on, nende honete jures kohtumeste jäotamist mö-
da iga üks oma jägo katuse - ölgi ja tööpäi-
wi anda ja rahha maksma - * Waata 3ma leht
13. Muud hooned peab rentnik oma kuluga kohenda-
ma ja ehitama aga tema saab ilma maksuta
selle iurde ehitamisse puud, ni palju kui
koha maade pealt leida on.
III. Metsast ja puudest.
14. Metsa-puud. Rentnik ei tohi ilma möisa herra lubata puid, mis tema
rendikoha peal kaswawad rajuda, waid peab neid kui tema kätte antud warandust hoidma
ja iga ühe tema kontrakti ajal ilma lubata rajutud puu eest puu hinda mõisa herrale
tasuma.
enneste walla kohtus antud tunnistust
wande läbbi kinnitama. Muist warra,
ni kui habbuse riistat, hööwle pink,
hööwled ja saag, mis Tõnnise käes on.
ja tullewad temma käest wälja pärrida.
Rapla kihhelkonna kohtu wannem:
No 247.
Keiserliku Kapla kihelkonna kohtu poolt saab tun-
nistud, et Purikülla wallast Jaani
sel 17mal Augustil 1875 aastal, sel 27mal
Augustil 1885 aastal Purikülla
poiaks säedust mööda on möistetud ja kohtu poolt kinnitud.
Keiserliku Rapla kihelkonna kohtu nimel:
Kihelkonna kohtu wanem
13. Ehituse-, aja ja tarwituse puud. saab Rentnik oma koha
Krundi pealt ni paljo kui tarwis on ilma
maksuta, agga kui tema koha krundi peal
mitte ei ole, peab rentnik oma kulluga ostma,
16. Küt. Rentnikul on luba walglepa-, paju- ja kadaka-hagu rendi koha pealt niipalju wõtta,
kui tarwitab, muud kütepuid aga üksi siis, kui temale selle tarwis mõisa wallitamise
poolt luba on antud.
pääwa mõisa wollistusele ülesandma, ja seda sel ajal ja sealt kohalt wastu-
wõtma, kus mõisa wollituse poolt nimetakse, kui seda ei tee, siis se arwatakse seks, et ta
selle aasta puud mõisast wõtmata jätab. lubatud puud rajub ja weab rentnik oma kuluga.
IV. Kohtu täitmisest ja maksudest.
18. Kogukonna maksud. Kohapidaja wõtab oma peale kõikidest kogukonnas maksadest ja
täitmistest tema peale langewa osa kanda, sai rahw. sead. art. 272. Maakog. sead. § 11f, § 19b, c, b, i,§ 2e i..
Nende juure arwatakse, mis maksta ja täita tuleb: wäe läbikäimise ja korteriwõtmise juu-
res, küüthobuste andmise, wangiweu ja kohtu raamatude wiimese läbi, maksud kihelkonna
ja kreiskohtudele, ehk nende kohtutele, kes nende asemele seatud saawad, koolidele, haigede- ja
waeste majadele, talweteede äramärkimise ja lumest puhastamise juures möisa piiredes, abi-
andmine önnetuste, nagu tulekahju, metsapölemise, wee-uputuse, töbede j. m. juures.
19. Krundi maksud. Kohapidaja wötab oma peale kõik makstud ja teud maksta ja täita, mis
adra aru järel koha peale langewad. Nende maksude aru on koha rendi-põhjas ülespandud.
Kui maksud körgemaks töstetud, siis saab juure tulnud osa rendi maksust mahaarwatud, nii-
kaua kui rendi aeg äralöpeb. Talurahwa sead. art. 27. Niisugused maamaksud on:
1) adramaksud, 2) postimoon, 3) teesillutamine ja sillaehitamine, 4) postimehe ja raamatude
toimetuse maksud, 5) kiriku konwendi poolt seatud maksud ja täitmised, 6) Kohused ja mak-
sud kiriku-õpetajale ja kirku-teenrile.
20. Hingemaksud. Rentnik kannab kõik Talurahwa Seaduse-raamatus art. 276 nimetud hin-
gemaksud, kuida seadus nõuab.
21. Maksude täitmine. Rendi kontrakti järel wölgu jäänud pärimised saawad seaduse järele
täidetud. Talurahw. sead. art. 101 -108, 174 175
22. ülewaatamine. Kõisa omanikul on õigus, rendikoha walitsust igal ajal järelwaadata ja
järelwaadata lasta.
VI. Rendikontrakti lõpust.
23. Rendikoha tagasiandmine. Rentnik peab rendikoha tagasiandmise juures köik, mis tema
rendi peale on saanud, selle sama aru järel ja korra peal jälle kätte andma.
23. Ülesütlemine. Kui kontrakt wiimse rendi aasta 25. Heinaku pääwaks - kahjutasamise seadus
1866 a - ei ole ülesüteltud, siis maksab se rendi kontrakt weel üks aasta - Talur. sead. 67, - mis
aga kihelkonna kohtule peab teada antud saama. Lisaseadused § 7. Kui rendiaastade löpu järel
möisa herra ehk tema wöimuse-pidaja soowib uut kontrakti suurema rendi mak-
suga teha, siis peab seda rentnikule teada andma mitte hiljem kui Jaagubi (23mal Keina kuu-
pääwal, kas walla kohtus ehk kirja läbi kwiitungi wastu. Teadaandmise pääwast arwates
kolme nädala ajal, peab rentnik kas uut kontrakti selle läbi, et tema 1/6 rendiosa ette sisse-
maksab, wastuwötma, ehk tema kautab öigust, koha edasi oma käes pidada, ja siis saab
tema, kui koha pealt ära läheb, wana ja uue rendi kolmekordse wahe kahjutasumiseks
öigus koha peale weel jäänud tegu ülesütelda, kelle asemel siis järeltulewal aastal selle kohta
Kahjutasumise seab. 1866 art. 1, 2. Mölemil kontrakti tegijal on iga aasta 25. Heina-kuu pääwani-
ülespandud rahamaks astub, ilma et selle ülesütlemise läbi teised rendi seadmised muudetud
saawad. Talur. sead. art. 170, muudetud Köigekörgema käsu läbi 4. Jaani k. p. 1865 a.)
26. Kahutasumine kui koht saab müüdud. Kui rendikoht ühe teisele äramüüakse, siis
saab rentnik möisa herra käest: 1) kohaparandamise eest tasumist kontrahti jä-
rel. 2) kahjutasumist niipalju kui wiimse aasta rent wälja teeb, 3) iga rendi ajast puuduwa
aasta eest 5 protsenti aasta rendimaksust, kui mitte rohkem kontrakti järel ei ole kaubeldud.
Kahjutasumise sead. 1866 art. 7
27. Kontrakti löppus. Rendikontrakt löpeb seaduse järel. Talur. sead. art. 110, 111,
28. Muud kaubategemised.
ülespidawad
Silladest, mis moisa ja kohapidajad kokko adra aru jarel
Nimmi Kapitali aru Keskmene kulu aastas
Sellest ülepea Raiküla osa 10 protsenti Sildest, iga adra jalal
Rbl Kp Rbl Kp Rbl Kp Rbl Kp
Kaera sild 963 41 täis 963 41 96 34
Summa 102951 10295 351.
* 12 Tähendus; maksab 1887.mal aastast.
Hoonete ehitamise selts murab ja weab kiwid, raiub ja
weab palkid wanna wiisi; - aga kõik nende muud teud
ja maksud lõppewad selleläbi, et iga perrekoha rentnik, iga
täie wie rubla pealt oma rendist, üks rubla jure maksab,
iga aasta Mardi pääwaks.-
me kauni tuleviku alusmüüriks
on ainult enamline töö ja kollektiiv.
Me suure ehituse raudseks tüüriks
on hele leninismi kustumata kiir.
A. Susõ
Волосевекйи раион
п/о Горка
Горская эст. шк. I ет.
5/IV - 35г.
Küll on halb! Ja weel ülestõusta!
Ei tea, mis annaks selle eest, et ainult
kas wõi ükski silmapilk saaks weel
asemes lamada
teed, siis ei tunne kõigewähematki
roidumust liikmetes.
Wolli (rõõmsalt): Oi! Oleks ma seda
enne teadnud - lähen kohe!
(Jookseb wälja)
Toots (sääb kasuka laudade peale ja
wiskab ise pikali). Aga nüüd tar-
wis weidi leba luusse lasta!
(Wäljast kuuldub Filipi ja Klaara
rääkimine ning naer)
Toots (Tõustes istukile asemel). Ei siin
ole aega lebagi luusse lasta!..
(Lähenedes aknale.) Aga ei tea, kes
seal akna taga nii läbilõikav-
rõõmsalt sädistawad? Üks hääl
ma ei tea midagi, sest
naad ajasid mind minema
1921 a ja sellest ajast peale
ulgun ringi kui kunagi
koduta inimene.
Kui teie teate seda
Shterni siis teadustage
Kingisepa
temast mulle ja partei
raikommi ehk rinkonnda.
Minu arvates on see
keegi fontanik, sest kegi
muu ei või nõnda nahaal-
selt valetada kui ainult
rahva vaenlased.
Vastake mulle üks kõik
Kui tei ei teagi seda tüüpi.
Minu minevik ja olevik
on puhtad, ning karta pole
midagi. Teid tervitaja Uudeküll.
26/XI -37a.
"Kaheksa" vahtis mugava pilguga kamba peale
- Praalite?
- Kuidas muidu, lööd ka ehk kärakas krae vahele?
- Anna siia.
- Ah-ha-ha..., kostis toas sumbunud naer, kui üks
poistest "kaheksale" klaas vett andis.
- Jääb sellega, - jõi "kaheksa" klaasi tühjaks, seal juures
tegi mõruda näo, nagu oleks tõe poolest viina neelanud.
- Juuli ja Eints, tulge... paar sõna...
"Kaheksa astus taha tuppa. Süütas seinal ripuva lambi,
mis alles vist kustutud, sest klaas oli veel praegu soe.
- Saite valmis?
- Arusaadav, kõik läheb nagu libinal, ainult üks on
veel pooleli... Hea segu - kuivab silmnähtavalt. Aga
vardad saame?
- Kuidas siis! Hööveldakse terve õhtu. Vaat mis, Juuli ja
Eints... Praegu on kell pool üks, aga punkt kell kaks...
... Punkt kell 2 olid Juuli-Eintsid sõnniku kuhja taga.
Kell kaks viis minutid sööstusid nad juba linnapargi
suundas. Kummalgil oli pakk "Kommuniste" riiete
all peidus.
"Kommunistide" toojal oli kiire, ta ruttas uute pakkide
järele - kell pool 3 oodati teda juba teises kohas.
Hei, naised, kellel waja raswast kane,
Sa ära weel nii ruttu raha ära pane!
Siin ühielumajas elas Tanja emaga.
Kord oli lõbus lugu temaga.
See neiu oli juba nagu öelda wana piiga.
Mis teha, aastatega halwemaks jääb neiu tuju.
See ütelus ehk mõnel paistab nagu liiga.
Ka muutnud tema sale kuju.
Nii samal ajal elas sääl üks wana poiss
Õnn roosa jume näos kui kibuwitsa õis.
Kord ammu awaldada tahtis neiule,
Kuid õnnetus, - ei oskand läheneda temale.
Kord saiwad köökis kokku nad.
Ja ärewuses olid mõlemad.
Ka priimus kurivaim ei kuulnud sõna
Ja hädas oli "noormees" täna
"Küll on see wilets", wanapoisil üksi,
Mis muud kui keeda sööki, lappi püksi.
Kes on siis aga selles süüdi?
See peale kohe wanapiiga hüüdis.
Noh, olgu tahan ise ma
Teil armastusest awalda:
Nii ootamatalt tuli see,
Et waene kallas keewa wee
Sääl ehmatanud kassil selga.
"Käi jalust, pole sul weel nälga.
Siis haaras priimuse ja jookstes kiireste,
Kuid õnnetuse wiisil musta hämbrisse.
Kõik põrand märg ja ümber naiste kära,
Et häbipärast waesel kas wõi suure ära.
Ei sellest hoolitud, waid kästi pühkida.
Ja põrandad sääl tuli waesel nühkida.
Jah. paljugi mis elus tuleb ette.
Ei õnne kergesti sa keegi kätte.
Weel hilja õhtul laulis Tanja: armsam tule,
Ma kõik sul andeks annan, kuuled!...
Et aga enda nägu maskeerida, astus ta
uuesti 1931 a noorteühingu. Pidades
aga samal ajal ja isegi praegu enda
isavendade välja saadetud kulakutega
sidet. Tuli ta õppima 1932 a. sügisel
E. Ped. Tehnikumi. Kuna isa kolhoosis
"pissi tasa edasi rühib" ja samuti kui
poegi enda välja saadetud kulakliste
velledega sidemes on. Ja nende juhtnööre
ellu viib.
Partei koolis
22 III 33.
võitluse teeneid, mida tema 50 aas-
tases eluloo käigus nii palju on, et
neid kõiki ajalehe siin ette tuua võimata
on ette tuua.
Sm. J. Anvelti 50 aastane sünnipäev
on tähiseks, millega eesti proletaarsed
huljad äramägivad oma möödunud
võitluse kogemusi, et nende kogemuste
alusel tulevaseid otsustavaid võitluseid
Eesti Töölisklassi vabastamiseks ettevalmis-
Leningradi eesti töölised, teenijad ja
õpilased, teades selle päeva tähtsust, mär-
kisid teda ära organiseerides 19 märtsi
õhtul s.a. sm. V. Kingissepa nim E. T.
Haridusmaja piduliku koosviibimise, kus
sm. J. Anveltiga koostöötamise üle hulk
seltsimehi mälestustega välja astusid.
Sm. J. Anvelti ennast ei olnud küll sellel
seltsimehelikul koosviibimisel sellepärast,
et ta oma töö juurest võimalust ei
saanud ära tulla. Kuid see puudus ei
seganud üldist koosviibijate head meeleolu.
Väga ülendavat mõju avaldas teiste
sõnavõtjate hulgas sm. Leenini nimi. Kooli
pioneeride grupe väljaastumine, kes ise
tõotasid ja teisi seltsimehi üleskutsusid
sm. J. Anvelti võitluse kogemusi, õppima
selleks, et veel hoogsamalt eesti prole-
tariaadi vabastamise võitlust jätkata.
Lööklaste laul
Kõwemini paugu wasar,
kiiremini tööta nüüd!
Olla lööklasena agar,
see on meie kohus, püüd.
siis kui särab koidupuna,
pilwerünkaid wärwides,
kiirel sammul lähme tööle,
wõitlusiha südames.
Sädemete säras julgelt
teritame sahkasid.
Puudast haamert paugutame,
walmistates äkkesid.
Enamline kevad juba
uksest sisse naeratab.
Warsti vaja traktoriga
minna vagu ajama.
Julgemini tõmba lõõtsa,
ääsis tuli lõõmaku.
Teeme tööd me päevad otsa,
walmistame masinaid.
Ju möödas päew, loojas päike,
eha pilveid kaisutab.
majad aedadega ja aia maadega,
mis kolhoosniku iskikliku majapi-
damise kindlustamiseks on. Kulaku
majasid müüb ka külanõukogu 500 r.
ümber, odavamalt ja kallimalt maja
headuse järele. Kehvikud ja keskmikut
eestlased, kes kolhoosides veel ei ole ehk
kolhoosnikud, kes mujalt tahavad töö-
puuduse ehk isiklistel põhjustel koh-
ta vahetada, leivad siin vastuvõtmist.
Livoonia on siinsetele kolhoosidele kul-
tuurseks keskpaigaks senini püsima
jäänud, Siin asub korras mitte täie-
lik eesti keskkool ja algkool. Temal
on kõik andmed selleks, et saada
täielikuks keskkooliks. Rülas asub las-
te maja, klubi, lugemistuba, postiosa-
kond, hoiukassa, kooperatiivi ma-
gasiin, arsti- ja veternaaripunkt
ja oma külanõukogu.
Kolhoosi tulla tahtjad võivad
oma sooviavaldused saata järgmisel
Kohalesõitjad võivad tulla Arma-
viiri linnani raudteega, kust külla
40 km., ehk Oveeka jaamani, kust
Ainult Rabaküla sureb Rabaletes.
Viskle Rabaküla, ole mees!
Viskle kabelini targalt taganetes
Võitle Rabaküla oma eest!
Kõige nimel, mis on mustem mustemastki
Kõige abil, mis su kätes on.
Võitle Rabaküla, koitu kustutates.
Sul on jumalatelt saadud janu!
Sl. Niineberg astus partei puhastuse aeg välja
ja rääkis kuidas Mihkelson onupoja politikad
koolis ajab, kuidas Mihkelsoni sugulane Lindeman
endine võera jõu eksplatator, töötas kooli
raamatukogus. Seletas et raamatukogu juh.
Peschnitski töö peal magab, kuidas Pasporne
ühes Mihkelsoniga materdavad koolis
rahvus-demokratiismi kinni j.n.e.
Komissjon kes oli Obl. K.K. poolt Niinebergi
töölt ära võtmise pärast välja eraltatud,
mõistis Niinebergi tööle tagasi. Kuid
kohaline valitsus sellega ei leppi ja praegu
on jällegi päevakorras Niinebergi välja
suitsetamine töölt.
Tuleks veel kord põhjalikult nõukogude - partei
koolis teha järele uurimine, ja otsustada
kas võib see "oma pere" nagu Pasporne ja
Mihkelson anda meie külale kaadrisi,
kes on suutelised sammuma klassi võitluses
eesrinnas. Või - annavad nad oma
- Kodanikud, vennad,
vanemad ja kõik! -
ütles Juss ja lennuks
linnu käima lõi.
- Põhja naba kohal,
mitu versta siit
jääl on hädaohus
vanaisa Schmidt.
Meri ees ja taga,
välja ta ei saa.
Stalin käskis aga
appi lennata
vanemad ja kõik, -
ütles Juss. Ja lendu
tõusis nagu luik.
Vaatab kuidas kaob
lennuki all maa;
pilved nagu maod
ümber ujuvad
Maru puhub näkku
kõrvus hulub tuul.
Lennuk tõuseb äkki,
kukub, nagu kuul.
Külje peale vajub,
jälle leedi jääb;
kindlalt kurssi rajab
lennuk Jussi käes.
Enamlase partei vaatamata
ohvrite
raskuste
valu peale!
Häävitab klassid,
klassi mõrdsukad.
Üles ehitab sotsialismi.
Au! langenud võitluses
,sm Kirovile
Häda! surm!
Timmukatele!
Kirjutaja: Rosenberg Jaan Karli poeg
Mõrdsukadele!
В.О. 1ая линия
дом No: 52.
Suure saagi ahnitsejad 972/21.XII.33 a
Umbes wiimase poole aasta jooksul on "Edasi"
lugejate himu lehe wastu õige rängalt allapoole
langenud. Eesti lehe asemel telliwad mitmed nüüd
wenekeele lehe, et on rohkem uudist. Ja see
on 100% õigus. Suured wead on "Edasil" milledest
toimetus aga aru ei saa ja kõwapealselt
oma lehe sisu peale waatab ja teatud ringi
huwisi ainult kanda aitab, kuid suure hulgale,
kellede huwisi just kaitsma peab kättesaamatuks
jääb. Nendest wigadest wõiks näitada järgmised:
Kõik telegrammid ja rahwuswahelised uudised ilmu-
wad "Edasis" alles neli ja wiis päewa hiljem, kui
samasugustes wene lehtedes ja lugejale juba wanaks
jäänud on. On isegi "kroonikad" olnud, mis ligi
kolm nädalad hiljem ilmunud.
Teiseks, on nõrk tähelepanek külaelu peale. Kas
tõesti praegusel klassiwõitluse wäerinnal miskit uudist
ei ole. Kas kõikis "kampanijades" eesti asunduste
kolhosid ja üksikmajapidajad kõik täitnud on? Kas
kõik talwe tulekuga nii korras on et süda kohe
rõõmustab? Kas külanõukogust kõik bürokraatiid
wälja aetud on? Kõigist sellest pole lehes peaaegu
mitte midagit. Kirjasaatjaid külas nagu ei oleksgi
Mõni suur tükk sellekohda on harilikult kas
wana lehetöölise kooliõpetaja kirjutanud wõi toimetaja
alaline ringireisija. Kirjasaatjaid, nagu enne oli külas
ei tunnu, sest nende alal mingisugust tööd ei tehta
ja mingisuguseid näppunäiteid leht ei anna. Ja kui
mõni "uus" juhtub kirjutama oma kolhosi weast, siis
jäetakse see Trükkimatta ja lejab oma koha toi
metuse paberikorvis. Selle asemel on aga mõned
"Edasi mehed", nagu ennast nimetavad kaunis hea
tööala leidnud ja kirjutavad poolteist ja kaks
trükkipoogna lehekülge lugusi Eesti fasistlikust
elust ja mälestustest, ühest ja sellestsamast asjast
Juriitiline küsimus, 43
Kas Kohalik "sel-savet" saab vägi-
vallaga maad kaela ajada kui ma
saan 71 aastad vanaks ja naene on
57 aastad ja rohkem töö tegijaid
majas ei ole? pidasin 8 aastad maad
2 1/2 hektari; sügise kalektiiv võttis
selle maa ära ja ma ütlesin maast
oopis ära sellpärast et ei jaksa enam
põllu tööd teha, nüid aga sunnib
"sel-saveet" vägisi teisest kohast
maad võtma, olen eluaeg aednik
olnud ja tahan jälle selle ameti päale
hakata - kuhu poole pean pöörma
et mind maast vabastakse?
Palun kirjaga vastata sest lehed
lähvad tihti kaduma,- vastuse-
jaoks on mark ligi
ka enesega kaasa püssi igaks juhtu-
miseks enese kaitseks. Põllule jõudes
kuulsin ma iseäraliku sahinat, ruk-
ki akide pool. Hakkasin sinna ligema-
le hiilima, kuid öö oli nii pime et
wiie sammu pääle midagi näha ei
olnud. Äkki aga kukkusin ühele
pehmele asjale otsa, katsusin käega
ja tundsin et ta oli kott milli sees
oli juba terad. Korraga tuli mulle
tundmus et need rabajad Polle poisid
on. Eemal soo ääres kuuldus krabin
ja korraga kõlas pauk minu peale.
Mind aga nende pauk ei tabanud ja
mina kohe lasksin ka nende peale
ja ise wiskasin koti taha kõhuli
maha, et nad mind mitte ei tabaks.
Eemal kõlas jälle pauk mis juba
kaugemal oli. Mina aga wõtsin selle
koti selga milles oli juba puuda 3-4
rukit, ja sammusin kodu poole,
et säält abi otsida. Kodu jõudes panin
ma koti oma kalidori ja ise läksin
1 märtsil 1935.
Harkovis.
161/8.III.35a.
Jurist Konsul.
pööran järrgmise küsimusega teiie poole.
tahan käesolewaks suiks eesti minna paariks
kuuks; kus poole peab pöörama viisa ehk loa
saamisega kas eesti konsuli ehk on saatiku
juures mingi sellesarnane asutus ja otsus ja miss luba
maksab; teiseks kas on paari kuu peale ka wölisma
passi tarwis ja kust seda peab nõudma ja paliu maksab
olen kodune perenaine mees on wana Parteilane ja wabriku
lukkusepp. ja kui paliu lubataks raha ligi wõtta ja
kus raha wahetataks kas siin wõi üle piiri wõttan ka
1201/13.XII-34г.
Kangelase mälestuseks.
Valus haav töörahva rinnas -
parem juht ja sõber langes.
Leina helid maal ja linnas...
Musklis näod on pisarates...
Töötav rahvas terves ilmas
leinab kommunisti julget,
kes ei kohkund võitlusväljal,
õiget rada sammus kindlalt.
Ehkki langes sõber kallis,
meid ei hirmuta see sugu
igaks löögiks meie valmis.
Timukad - need värisegu!
Kallis Kirov, sõber armas!
Viimsed valgekaardi killud
klassitules tuhaks saavad.
kapitaal saab hävitatud
Sinu elu - meile sihiks.
Su töö saab viidud lõpuni
Julge Stalin meie juhiks -
vahvalt juhib raudset tüüri.
Kuulati: Ehitusbrigaadi organiseerimisest.
Otsustati: organiserida ehitusbrigaad kuhu lähevad
Reimson, Juh. Relter S Erbaks Adu ja Reinman Oskar
siis kui ta sepa tööst vabaks saab.
Kuulati: Kulaku kõrvaldamisest meie kolhoosi
piiridest kes meie tööd segab
Otsustati: Kulak Tammer S. kolhoosi piiridest
ära kõrvaltata, anda talle käsk kätte et ta 25ks aprill
meie kolhoosi pinnalt lahkuks.
Kuulati: sm Samleik - meie kolhoosis on veel
see asjaolu et obune on veel kolhoosniku oma
juurde nagu see on Meisel
Otsustati: Meiselt tema obune sealt ära tuua omma
ühistalli, aga temale sinna anda üks vana obune.
kes nendele meeldivad. Näituseks oli
Soome sektoris matematika õpetajaks
sügisel uus võetud endine vähemlane ja
kontrevolutsionäär Susi, keda hiljuti
O. G. P. U. - areteeris. Kuid juba oktoob-
ri pühadeks preemeeriti kooli juhatuse
poolt Susi 100 rbl. preemiaga, kuna
kes seda väärt oleks olnud need jäeti
kõrvale,. Sarnane "suhtumine" oli klassi-
lisse valvelolekusse partei kooli direktsi-
al. Peal selle õpib rida kulakuid veel
partei koolis ehk neist ainult osa
väljapuhastud kohapealsete organisatsi-
oonide nõudel.
Kulak palvevend Erman Aleksander
Loovnova k/n. Lääda raioonist kelle
kohta materjaalid ammu kooli juhatus
ja Mägeril ja Külaotsal, kuid keda
alal hoitakse noorte ridades ja partei
koolis.
Koorberg O. ja Koorberg. Lääda r.
kulakline majapidamine olnud
võõrast tööjõudu pidand. (kuulu jutu
järele). Enne kolhoosi astumist 7 leh-
ma ja 4 hobust olnud. Õpivad partei
koolis ja noorteühingus.
Asovi mustamere piirkonas
Ätradsia raionist
Uue Istonija nõukogust
Henno Juhan Tooma poja
N 146
5/II 36
Teada -anne:
1922 Aastal senti meile sija maa vana
Mõisniku maad. Kus Karatsauski serkeski
avtanovija valitsuse poolt. 1923 aastal
olime sünnitedut valitsuse poolt ümber
asuma, kus kaa kevade tulime, tekime
suve vilja maha ja siis hakkasime iga üks
omale pea varju ehitama nii sugust
kui kellekil võimalik oli, ja sellega ka
ühes põllu-töö ristu muretsma.
Sellega et meil seal metsamaa sees
tarvis ei olt, Elasime karja kasvanduseks.
1923 astast kuni 1929 aastani enne
kolhosi sisse astumist, ehidasit inimeset
hued suuremat Elumajad.
nii ka mina Henno Juhan Tooma poeg
1924mal Aastal ostsin omale, ära lõhudut
poe, Ätradna stanidsast, millest,
tahtsin omale ehitada elu maja.
Ja panin sinna kohta üles kuhu
tahtsin elu maja panna.
Sm. J. Anvelti 50 aastast sünnipäeva,
kui eesti proletariaadi revolutsioonilise
võitluse tähtpäeva, ei mälestanud
mitte üks see saalitäis noori ja vane-
maid töölisi, kes 19 märtsil s.a. Hari-
dumajas olid. Seda tähtpäeva mä-
lestasid laialised Leningradi tööliste
teenijate ja maal eesti kolhoosnikute hul-
gad. Selle kohta annavad tõendust
terve rida tervitusi, mis vastavate
organisatsioonide ja kolhooside poolt
sm. J. Anveltile ta 50 aastase sünni-
päeva puhuks olid saadetud, ja
milledest osa "Edasis" avaldati.
See 19 märtsil E. T. Haridumaja
koosviibiv tööliste teenijate ja õpilaste
hulk, ja need pikad kirjalikud ter-
vitused annavad tõendust, et eesti
Töörahvas hindab oma paremat juhti
sm. J. Anvelti, et eesti Töörahvas
soovib oma paremale juhile jõudu
veel kaua töötada võitleva eesti
Töölisklassi heaks.
Võttes eeskujuks selle 50 aastase
väsimata revolutsionääri võistlus-
kogemusi on meie nooremate seltsi-
meeste ülesanne omandada seda
sitkust, visadust, neid enamlikke
taktilisi võitluskogemusi selleks,
2.) " Jürna" nim. kolhoosis olid kulaklised
elemendid sees ja need saboteerisid
nende kohta oli mul juba materjalid
kogutud (partei kinnisel istungil
seisukoht võetud) Ma saatsin
Jürnasse ühe brigaadi kes need
materjalid seal formeeriks ja kula-
kud kolhoosist välja lööks. Et Veske
just see õhtu trehvas meile tulema
siis saatsin teda ka. Temale kui
linnamehele see esiteks ei meeldi-
nud, kuid lõppede lõpuks siiski
läks.
Paar nädalat hiljem ilmus sõnum
on suur opurtumist j.n.e ( aga Veske
leidis nad kohe ülesse!)
Pääle selle käis ehk õigemini
alla käinud siin, sest vähe kes
ta jälle
teda näeb ja need on teatud
briga kolhoosi brigadiiril selle wastu, et "Edasis"
kirjutatakse faschistidest. Meie peame oma
üheks esimestest kohustest paljustada seda
mülgast, kust ojakesed kulakute ja palwe-
wendade lõugade kaudu ka NSW Liidu
eesti küladesse nirisewad. Enamusel nõu-
kogude Liidu eesti kolhoosnikkudest on see
wäga huwitaw, mida tehakse Eestimaal
kes ja kuidas sääl walitseb, kuidas sääl
kurnatakse töörahwast ja kuidas töö-
rahwas selle kurnamise wastu wõitleb.
"Gonoraari" makstakse selle eest wähe, waid
seda teewad inimesed partei "nagruuskana",
wähemalt honoraari kopikate eest ei hak-
mate pool on eksplateeritakse
täiel määral.
Kulberg Ow. Luukülas elab, eel
pool nimetatud. Kamenik Oskari Jul
õe pool korteris. Kui Kulbergile tel-
tl partei kinnisel koosolekul kohus-
tuseks sealt korterist ära minna
kuhugi teise korteri, sellepärast et
ta all korteri peremehe mõju all
siis Kulberg vastas. "Siis ma lähen
Luukülast ka ära, kui ma sealt
pean ära minema."
Sellest siis oli, kui 1933 aasta ke-
vadel Luukülast kulakuid välja
saadeti, saadeti ka Kamenik Osk.
pere ära. Teiste kulakute hooned
läksid pikkamist kõik nende võl-
gade tasumiseks müügi alla, kuid
Kulberg Kamenik lesk. Jul. hoone-
et puutunud, kuni need ühel heal
päeval tagasi ilmusid, oli oma
vana pesa kogus kooseisuses alles
Räägiti ka seda ma kindlasti
ei ole, elame metsa raiesmikus
Kikeerino alewi maa peal.
1936 a. pani minule kikeerino
küla nõukogu peale liha ja
piima normide maksud nagu
era talupojale. Mina ei wõtnud
neid peale pandud normisi wastu.
ja oma allkirju nende täitmiseks
ei annud. Protesteerin selle
teguwiisile wastu ja loen seda
teguwiisi jämedast tööliste pere-
konna taga kiusamiseks.
palun teie juhatust ja abi mis-
tuleb minul teha ja kuhu poole
pöörata? Н. Ossip
Ma saatsin teile juba ennemalt sellekohta
palwe aga wastust ei ole weel saanud.
Vl.Meibaum.
Heinalised.
Õhk on värske,
ilm nii karske,
hõbedane hommikkaste
meelt ja südant karastab.
Ühes rivis,
kergelt liikvel
teraskeeled.
Siuh ja säuh
laulvad rõõmsalt vikatterad,
jõudsalt kasvab lainena
aromaatne heinakaar.
Komnoor Eedi
kindlail sammul
uhkelt teistest
ette sammub.
Täna Eedil tähtis päev,
rõõmutundel pole äärt -
täna saab ta jällegi
"vägipulka" vedada.
(järg teisel lehek.)
Siis tuli nii, et kõrtsi kolis doktor Kroot,
- ei leidnud mujalt tuba lõike-arst, see - "keelewuss."
Ja hümni kisas "isamaale" patrioot 13):
„Oh kuule sõber Sass, kas see on ommibuss?“
- Said tõreleda lapsed "keelewussimise" eest,
kui seletati kodus, et isa olla - "paater 14);
teadus laksus vahest "pühapäeva otsa" seest...
... ent nurgas luksutigi: "On, noh, tuura maater!"
Kassiraipe elas muuseas nagu ikka:
aeti "armastuse asju", tehti "lugu pilli";
"kampas" tehti "sünnipäewa" suure-pikka
tuju tõsteks wõeti tingimatta "silmad krilli..."
Ent läksid ajad... Kassisabas tekkisivad töötud,
waesus levis nagu needus, polnud otsa riiul...
- Nähti töötu koli tänavalle kuhja säetud -
13) - patrioot - ladina keeles - isamaalane.
14)- paater - ladina keeles - isa.
15) - tura mater - ladina keeles - peaaju kõwa katte.
aut.
"Päästke! Päästke!" Oi, ute, lambakene,
Vissi lehmakene, tibu, tip...
"Päästke! Päästke! Ja surmakrampidena
puhkes päästmise võidulipp.
Lehmad pääsesid, lambad pääsesid
Ilma pääta siit ilma päält...
Surres määgisid kiites häätegu
surres suudlesid pussi pääd.
Kui direktor kombainsti riidleb.
bain No 2 (Kombainist Jeoktistov, traktorist
Omel) Kuni 4-da augustini see kombain ko-
ristas ainult 4 hektaari.
Miks kombain nii halvasti töötab?
Aga nimelt sellepärast, et nii kombain kui
traktor on halvasti remonteeritud. Puuduvad
tagavara osad. Neil päevil kombain jäi päri-
selt seisma. M. T. Jaama direktor kuni
tänapäevani ei ole tagavara osasid muretsenud,
ehkki kombainistid neid sada korda on
nõudnud. Konkreetse abi asemel direktor
Jereschkin sõitis autoga kombaini juurde
"Jaan Kreuksi" kolhoosi, sõimas
kombainisti näo täis nimetades teda
"trotskistiks" ja sõitis minema. Sarna-
se "hoolitsuse" tagajärjel läksid ka
kombainist Jeoktistov ja traktorist Omel
minema jättes traktori ühes kombainiga
põllule saatuse hooleks.
Sarnastele korralagedustele tarvis lõpp
teha. Nii direktor kui kombainist
peavad oma tegude eest vastust
andma ja omad vead parandama.
Nüüd pole aeg oma kanguse näitamiseks, vaid
on tarvis ausalt vilja koristada.
Volossovo raioon
N 972 /3
Sm. Winkel!
"Edasis" meie kirjawastuseid ei awalda kuna see
mida me kellegile kirjasaatjale kirjutame, pole
huwitaw kõigile "Edasi" lugaile - seega oleks see
tarbetu ruumi raiskamine, mida "Edasil" on
niigi wähe.
Nüüd siis Teie kirja sisu kohta. See on esimene
kord, kus "Edasi" lugeja toimetusele, saadab oma
arwamist "Edasi" sisu kohta (maha arwatud
mõned kulakute sõimukirjad), sellepärast on
Teie kiri eriti terwitataw, ühtlasi ka tarwilik,
nagu iga kriitika meie töös hädatarwilik on.
Telegrammide hilinemine tuleb meil sellest, et
meie paberinormi wähendati ja sellepärast
"Edasi" ainult ülepäewa ilmuda wõib, 1. jaa-
nuarist peale hakkab "Edasi" jälle ilmuma iga päew
Leopold Sirp
Tahetest tõsitust alustan.
Mu südames leekitseb midagi uut
säält midagi wallale toimata püüab
End midagi jõudu mis pääsemas säält,
ta pääseb ja lõõmab ja hüüab
Ma laulda ja õisata armastan
mis raadio laintuse lendaksid
Mäed orud ma lauluga külastan
ja kuulata kuidas neid hüüdaksid
Kuidas neid hüüdaksid kolhooside pered
end kuidas nad huwitust tunnetel looks
Ma lunastan jõudu ja apraks teen mured
loon suutetel rannu, mis wõitusi tooks
Seks alustan sammusi julgelt,
kõik musklid ma pingule sirutan
Laulda ma armastan kirgelt
ja tahetest tõsitust alustan.
Alustan sammusi, ridu ma alustan,
mis kõigile, kõigile huwitust toogu.
Energia lõõmawa selleks kõik kulutan
et anda sulele enimist hoogu.
Naine tahaplaanile
Ikka jäigi alate
Nüüd, vaat, sootuks teised ajad
Naine jättis pannid pajad
Meie suured loovas töös
Tihti naised kõige ees.
"Edasis" kolhoosigi näha
Meded naistest jäävad taha
Selgest seda nähakse
Juhtiv koht jääb naistele
Mõtus Liiina peab karja
Maria toimetamas kirja
Hilda esimeeste koolis
Tulevane juht saab hoolas
Kess nüüd hakkaks öösel vahti
Mehed ütlesivad lahti:
"Kus sa hukas" Hirmuga
hakka öösel valvama
ostas 80 rublase hobuse raisa, mis kolhosi
tõi 20 aastal kui lõhuti silenei viina
Kui Nõukogude valitsus nõudis Alasid
sõda siis Alasi tegi ennast kulmatusd.
Pidas sided eesti maa spioniga Parve
Augustiga, kes on vahestatud Eesti maale
Nõugogute vangide eest.
Teises viisaastas tuleb likviderida järg-
mised isikud kes siin tähentatud.
Keda tunistavad järgmised ligmet:
Telime edasi tõimetust et oleks mahu-
tand selle vastuse lehte.
Lasa ära vale nime aal.
liige Taal E. / Kolhosnikud /
Lisadus kodaniku Alasi Agile 21 a.
kodanik, Alasi. A. oli ilma hääle õiku-
seda sandi tapamise eest.
2 astad
425/26 III 33.
Oblasti Partei koolist
Koolijuhataja Mäger andis aja-
loo ainekomisjoni juhatajale Mikel-
sonile partei ajaloo ülesanne No 3dasse
sisseviidud Trotškistliste moonutuste
eest enamluse ajaloo võltsimise alal
valju noomituse.
Mihelson öelnud Mägerile, et kui ma
Trotškist olen siis lööge mind koolist
minema ja parteist välja.
Peale selle muutis Mäger enda prikaasi
andes uue välja pehmema iseloomuga
ja andes ainult võõgavori.
millise prikaasi ma siia juurde
lisan väljakirjutuse näol, kuna
eelmist üleval enam ei ole ja seda
ma siia lisada ei saa, missugust võib
kooli kaudu saada.
Sarnane "suhtumine" ja "onupoja"
poliitika" valitseb partei koolis enam-
luse ajaloo võltsimise alal.
Peale selle õpib partei koolis eesti sek-
toris nõuk. osak. Isel kursusel
partei liige Vohla Vilfred. Ou-
dova raioonist. Nasiimova k/n.
kes praegu perega kolhoosis, kuid kellel
kulakline majapidamine olnud,
Jääb Leeni wiimaks üksi. waikne tuba.
Kes annab Annile siis halpimise luba?!
wõi tahab tõega riisuda mu õnnerada
Ma nagu tundsin juba ammu seda
Mis tõega Aadi temas leidnud
Kes nende õitswat õnne omaks heitnud.
Oh, emake, ma kaeban, kas mind kuuled?
Mind tülitawad isegi siin waljud tuuled.
Sääl põranda all krõbistamas hiir.
Ja ukse prao alt paistab walge wiir.
Sääl kõrwas toas ka kuulda ohkeid,
See rinda lisab haawu rohkeid.
Kui külm, kui hirmus täna öö.
Ka taewas kadund tahe wöö.
Kas tõesti juba elu päike looja läind?
Noor süda esimest kord waljut walu näind.
Ei kuiwa weelgi Leeni silmad märjad.
Nad seltsis suwel põimisiwad pärjad.
Ei ainust päewa olnud lahus.
Siis puhkas süda õnnerahus.
mul mälestuseks õnnest jääb mu lind
Ma loodan, et ta üksi rõemustab kord mind.
Pea Leeni unehõlma heidab.
Pääd walge padja peale peidab.
Läks mõni aeg sest korrast mööda.
Sääl oli kurbtust, halba ööda.
Ei enam paistnud Aadi silmist armutuluke.
Ei ainust sõna ütelnud ta Leenile.
Kord ettewõttis Leeni kindlalt seda
Sest armuunest äratada teda.
Ta läks. Pää kuum ja keha nõrk-
Ja mõttes nagu unustuse wõrk.
Ta astus tuppa, nägu piinatud.
Mis alles hiljuti weel õnnest hiilganud.
Ma tulin Aadi seletama seda
Et tulewikus wastuwõtta teda
Kui meie kohus. Ma ainult teda ihkan
Peale selle on kuuldused, et kohapealne raik-
kom Vohla kohta kooli enda otsuse saatnud
et teda välja lüüa, kuid administratsioon
sokutas asja surnuks.
Õppur Rusavina teab tõendada, et tema
kuulnud 17dal märtsil s.a. kui Vohla V.
koolisekretäri Schmidti käest kursandi
piletid nõudnud, andnud see temale ainult
kursandi pileti 17 IIII - 20 IIIdani ja öelnud,
"et raikommi otsus on teda välja lüüa,
kuid mis nad temast siin hoiavad.
Peale selle on Külaots agaralt asunud tööle
ja materjaalide "kogumisele" et Tensoki,
kes Vohla lähedalt ja teda hästi tunneb,
välja pukseerida, et siis asi vaikseks jääb
Vohla suhtes.
"Edasi" kirjasaatja Aljas.
Partei koolis 9 III 33.
Täiendavalt lisasin materjaalid juurde,
mida Pohlak ei uskunud, küsides Mihel-
soni käest nende kohta garantiat, kes
tõendas, et need valed on kuid mina
tõendan õppurite enda seletusega ei otsi
mingisuguste Mihelsonidelt garantiat, kes
seda igal juhul Külaotsale ette võivad kanda
Aljas
Edasi toimetusele
Nr 11
Palume meid päästa Orehovi
karistuse alt.
Mina moodunud aastal s.o 1936 astal
astusin õppima m soferi kursuselle
maksu eest 400 rubla. meie
mina oli 12 kg kursanti j.n.e.
30 inimest. j.n.e.
Kui meie hakkasime õppima
esimestest paevest peale naitas
meie õpetaja orehov üle torest
inimest ta ei pidand meid
inimesteks tulles klassi kus
meie esimest korda teda ootasime
ta ei rehkenda vajaduseks seltsimehe-
likult meid tervitada j.n.e.
Esimestest päevadest peale ta
ei tule mitte omal aal tundi.
jääb hiljaks 1,5-2 tundi j.n.e.
Seletused on nii kuivad ja arusaa-
matud, et see sundus õpilaisi
mõlemist grupist kirjutada
järgmist seisukorda mille
põhjal oli orehov möödunud
aastal mele õpetajast välja
löödud. Kuid orehob Orehov
oli al autoinspektor. Ta kui
üli võimumees lubas meid
kõiki selle eest karistada
juure üks kammer kuhu inimest
20 sisse mahub ja teisest küljest
ei ole ta keskkohal. See kõik
raskendab kultuur-masselist tööd
Luukülas.
Nüüd vaatame kuidas läheb
ajakirjanduse tellimine. Siis peab
otsekohe ütlema, et "Võitluse"
kolhoosnikud ei ole ühtki ekse-ri,
"Edasid" tellind. See on üks pahema-
dest, mida tuleb "Võitluse" kolhoos-
nikkudel likvideerida.
Külanõukogu peab kiiremas
korras ära lahendama uue kooli
ehitamise küsimuse, et klubi
saaks omale hoone tagasi, kus
ta võib rohkem kultuur -
masselist tööd kõrgemale
astmele tõsta. Ehk peab klubile
teise otsa ära remonteerima.
jäänud. Nässus konutas kindral oma nikertud punasest
puust kirjutislaua taga ja õerus peopesaga oma lõmmi-
Kümmekond kõrgemaid sõjaväe ülemaid istusivad
kindrali avaras kabinettis. Kokku tõmbunult vajusid nad
pehmedesse kresladesse ja nahkdiivanidesse, ning igavalt
sigareid imedes, kuulasid kindrali otsuseid. Õime nõu-
pidamine osutus tüütavaks ja nüüd ootas iga üks, et
aga rutem minema saaks.
Kindralstaabi ülema ähm pilk libistus aeglaselt
sõjaväe ülematelt lauale, kus kriit paberile olid masina-
ga trükitud mitmesugused arvud ja numbrid. Seda
paberit uurides, kaotaski kindral oma sõjamehelikkuse.
See oli temale aluva asutuse agentuurosakonna
teadaannete kokkuvõtte, arvates 24-30. aprillini ja
lisaks veel K.P. salajane ringkiri.
Kindral oli tark küllalt, et neis arvudes ja numb-
rides näha ähvardust, mis suundub klassile kuhu
loeb ennast kindral. Ja see kohustab.
Miks ta ei peaks kohustama, kui need arvud nädal-
nädala järele suurenevad, kui tänase kokkuvõtte arvud
on eelmisega võreldes kasvanud kolm korda!
Nende arvude najal tegi kindral lühikese resümee:
Täidame!
Teise viisaastaku teise aasta laenu
Me rõõmsale ja ilusale elule
on tänapäewa wõitlus pühendatud
Viisaastak esimene kaljudest
teed läbi raiund, mered ühendanud.
Ta Dnepri, Volkowi ja Swiiri - sajad jõed -
on uute päikste loojaiks ohjeldanud.
ja Balti - Valge mere - kauged õed -
Kanaali kaudu vestma sidestanud.
Viisaastak esimene nagu kollektiiw
meil ehitustööks tahet süvendanud
Nüüd teine käes - veel rohkem edasi meid wiiw, -
meid esimene aasta temast hüwestanud.
Viisaastaku töökangelasi tuleb siin
meil uhkustundes täna meelestada
Magnitogorsk ja Turkestani tuisuliiw -
töömuusikale juba keelestatud..
- Me ehitand ja ehitame ilma uut
ja välislaenuta mis pehastatud.
Partei ja juhi Stalini idee siin suur -
Magnitnaja mäejalal kehastatud..
Magnitogorski lööktööliste sõnad need,
kes uue laenu nõude esitasid.
Suur ehitustöö neajab suuri summe weel!
Need anname, kes ela rõõmsa elu ehitasid.
Me laenud relwadeks on wõimsaiks wõitluses
ja rahu eest ja sotsialismi rajangul.
Nüüd uute sõdade ja vapustuste vooru eel
weel täidame Nõukoguriigi wajangud.
Ang. Lukin.
auto, rehepeksumasin j.n.e.
Samuti on omad päewased ja
öösised wahetused. Samuti täidab
õhku masinaõli ja suitsu lõhn,
millele ainult küpsewilja maitse-
wat lõhna hulka on segatud.
Selle wabriku katuseks on helesini-
ne õhumeri, mis peaaegu terwe suwe
on waba pilwedest.
Keemas on julge, wõidurikas, sta-
haanowlik töö, ikka uus, uusi
töökangelasi kaswatades.
Salski steppides - hiiglasuures
rohelises wabrikus on sirgunud sar-
nased stahaanowlased, nagu Bud-
ko Aleksei, Rosum Aleksei,
Aleksandrjuk Iwan ja teised.
Salski raiooni parem kombai-
nist - stahaanowlane Budko Aleksei
Külvaja kirjastusse
Kolhoos "Jõud" (Oudova raioonis
Nasimova kula nõukogus)
on kolhoosi sissepugend suurkulak
Vohla Jaan.
Enne kolhoosi astumist oli 25 ha.
pollumaad pidas 9-10 lüpsilehma
4-5 aastast mullikat 4 hobust (25-26a).
Eksplateeris alaliselt võerast tööjõudu
Pidas sauniku peret oma saunas
Adamson Lena lesk naine lastega
kõik töötasid Vohlale sauna utti ja
kooriku leiva eest. kuni 26 aastani
27-28 aastal eksplateerisid Rosentali
Kodusoja ajal töötasid valgetega kasi
käes olid valgete luured andsid
punaseid ülesse ning sõidutasid oma
hobustega valgeid.
Samal ajal Vohla ühes teiste
kampameestega tapid punavaelase
isa ära (nime hästi ei tea kuid
kutsuti Paodar poega kutsuti
Paodori Petka Päska külast.)
näole, kuna Jüri endiselt pimedusse jäi. Seltsimees sai
paberossi ja sellele tuld peale pannes nägi Jüri, et
seltsimees oli tuttav, kuigi Jüri nüüd sellest välja ei
- Kuidas töö läheb? Lühidalt...
- Kaheksateistkümment seltsimeest on tööl. Neli gruppe
Lendlehtede peal 12, teised loosungitel. Viis loosungid
toome välja... Muidu on kõik korras. Võmmisi on kole
palju - kisuvad seintelt lehed maha, poisid päris hädas -
viimaks ei jätku... Mis veel?
- Side kellega?
- Neljandaga.
- Nii. Kuula hoolega. Leedu tänavat tead?
- Tean.
- Leedu tänava lõppus on ogorodniku aed. Seal on
sõnniku kuhjad, üks erakuna. Punkt kell kaks olgu
pakid "kommuniste". Salasõna on...
Jüri sosistas seltsimehele midagi kõrva.
- Sain aru.
- Nii. Tuleb toimetada linnaparki, ära peita, et
homme miitingul levitada.
- Tuleb miiting siis linnapargis?
Juriidiline nõuküsimine,
Elan vruuda külonõukogus;
olin eluaeg mõisatööline, kümme
aastad tagasi võtsin 2 1/2 hektari
maad ja elasin naesega kahekesi
kuni tänavu Septembri kuuni
siis läks see maatükk kolhoosi
kätte; pääle selle andsin küla
nõukogusse teada ja ütlesin
hoopis maa ära, sellepärast et
olen juba 70 aastad vana ja
tervis paha, ja naene 57 aastad
ka haige. - Pääle selle saadeti
teade et mulle uut maad enam
välja ei mõodeta ja oma soovi
- N-noh, ja edasi?
Küsitav kehitas oma nurgelisi õlgu.
- Ma küsin, mis edasi? Arvate - mina lähen neid sealt
maha kiskuma?
- Seda ma ei arvanud, härra Sahak, mat tsesnaja...
- Mat tsesnaja, mat tsesnaja!? Mis tarvis konstaablid
tänavil tilguvad? Ma küsin - on teil nende üle voli?
Maha kiskuda, puruks, näruks need paberi lipakud.
Ja sulg - jalamaid sulg konstaablile kelle piirkonnas
näen tolgendama lendlehti. Sulg - see on minu
käsk...
Teate ju, härra Sahak, et selles suhtes on kõva käsk
antud - kuid võimata on igal pool täita. Konstaabel kisub
ühe maha - läheb teist kiskuma, aga endisel kohal
juba valgendab uus. Vot siis, mat... Nagu nõia võimul
kleepuvad seintele...
- Nõiavõimul! Kuradile nõiavõim - et ma ühtegi
enam ei näe...
Veoauto sõitis uuesti välja. Veeres trepist alla ja
puistas kokku kogunud politseinikud ja kaitseliitlased
laiali.
- Et mul ühtegi paberilipakut seintel, itrona b'ab'uschka
, pasundas ruumis Maralongi kärisev hääl.
Isegi siis, kui pakutakse, nagu näituseks sep-
tembri kuus pakkus kolhoos "Edasi" (Kikurino)
kohalise administraatori Kaderovile kartulid,
umbes paarkümmend tonni, eriti soodsate
tingimustega müüa. Kuid kooli administ-
ratsioon arvas sarnased asjad eesotsas kooli-
juhataja Mägeri ja administraatori Kaderovi-
ga ülearuseks, arvates et mitte vaja ei ole enda
sagotohvkat ühissöögimajal, ühistoitluse paran-
damiseks. Mille kohta meie partei keskko-
mitee ja rahvakomissariaat terve rea otsusi
väljaandnud. Kuid kooli administratsioon
püüab siin oportunistliselt ignoreerida, labas-
tada partei ja nõukogude valitsuse otsusi.
Sarnased asjaolud enam edasi korduda ei või,
sest vastasel korral wõib koolist "sarnaste tingi-
muste" pärast õppurid ära minna. Kuna selle-
tagajärjel kogu õpetöö hulgaline ja omadusline
külg kannatavad, mis on lubamata oportunist-
line partei pealiini moonutamine, n.n. oportu-
nistide poolt.
Ajaloolik Tähtpäev.
Vana enamlane_energiline, järjekindel,
väsimata revolutsionäär, kelle elulugu on
eesti töölisklassi revolutsiooniliku võitluse
ajalugu - sai 50-ne aastaseks.
Pool aastasada - sellest ligi 30
aastat vahetpidamata revolutsioonilikku
tööd eesti töölisklassi võitluse eelrinnas
ei ole sugugu lühike aeg. Sel vältel
on palju muutunud, kuid muutunud ei
ole revolutsionääri kindel tahtejõud viia
eesti proletariaati võidule. Selle ees-
märgi on sm. J. Anvelt, kui eesti töölis-
klassi ja töörahva juht oma igapäevase
tegevuse aluseks seadnud. Kuni 50 aas-
tase vanaduseni on sm. J. Anvelt sel
eesmärgil tööd teinud, õppinud, ja al-
oma aastasaja teist poolt jatkab ta oma
tööd ja õppimist samal eesmärgil edasi.
On saanud ajajooksul harilikuks aja-
jooksul sissejuurdunud mõisteks, et õppima
peab ainult lapsena, noores eas, kuna
50 aastases vanaduses ainult töötatakse
ehk isegi töös eesõigus noorematele an-
takse. Kuid niisugune revolutsionäär,
nagu sm. J. Anvelt, on peale kõige
muu oma revolutsiooniliku tegevuse
ka selle vana, ajast iganenud
A. Murd.
Kasakad.
Wiljakoristus on täies hoos. Kooris müri-
sewad traktorid ja kombainid, oma raudse,
rõkkava häälega hunta, lindusid ja teisi
sarnaseid Stepielanikke eemale hirmutades.
Ka harilikud niidumasinad on kombainide-
le abiks. Hundab rehepeksumasin põhku
välja sülitades.
- Davai novõi maschar k molotiki.
Skorei! Tseva tebe treeba?! Prinesõ
vodõ! Stoi! Hopp! Toop, tso-
bee - e! kuulduvad läbisegi hüüded.
Uus koorem vilja tõmmatakse rehepeksu-
masina kõrvale. Ka härjad on masi-
natel abiks ja veavad laia venevankert,
millel suur vaat veega.
Rass, dva, hopp! - loobitakse
ja reki ja kõik obuseriistad olid
ja ruki õled obune oli 150 rubla
hinnatud. aga minule pakkuti obusest
800 rubla tõu õlki oli nende kamissi
järele 10 on 69 kila ruki õlki 3 sendneri
minu teatuse järele oli olki ülepea
4 donni, Kõik see kraam on wõetud
207 rubla eesdaga minu teatuse
järele oles olnud mul maksta 72 rubla
kui selsawet oles oma sõna pidanud
mina lubasin selle wiimase raha ära
maksta aga mind ei lastud kodu.
enne kui kõik oli wiitud aidasd
leidsid kaera asipkad mis oli esimese
kirjutuse järele 64 kila aga nende
kamis tunistas 32 kila. Kui mind
ei oles aresteritud siis oles mina
teise komisil lasknud üle wadata
minul oles pallu olki üle jäänud.
Või ehk asjata mõisa parunid
Lõite mätta, kui oli aeg?
Või ehk endise mõisa varemel
Uue härra jaoks hoitud kael?
Olge lahked! Eks Tõrva Tõnudel
Pehme tagumik. Mis siis muud,
Istub selga ja nõnda mõnusalt:
"Jumal õnnistagu! Tsuku, nuu!"
Nõnda rääkides meie Artur
Mütsi virutas vastu maad:
Mehed, kurat, et metsa kartus,
Lööme segamine piiriraad!
Loomad ühte ja roomad ühte,
Ühes tööle ja siis - hei!
Tõrvad lendavad, kui tarepühkmed,
Sellepärast, et tunne meid.
Artur P rääkis, kuid isa Jüri
Hinge pidades kuulas päält,
Üle küla nagu kõue mürin
Lendas Arturi kõnehääl.
Räägiti mitmesuguseid majanduslikke
asju ja peagi sööteti loomad ja söödi
ise õhtut. Kui päike looja oli läinud
suluti uksed mida seest poolt puuga
kinni panti s.o. üks latil asetati wa-
stu ust ja teine ots wastu seina.
Peagi on täilik öösene waikus ja
pere uinus öö unde.
Wara esmaspäewa hommik. Päike
paisus metsa tagant tulekerana ning
walgustas kogu ärkawat loodust.
Põõsastes kuuldus mitme wiisiline
lindude laulu koor, mis kuulajale
wäga huwi pakkus. Soos aga kõlas
pardi jäme, läbi lõikaw bassi hääl,
ujudes piku lagetat wett ja urgitsetes
weest omale toitu. Prääksudes nagu
omi sõpru leinates.
Aja rattas
Vägev Msõmta väsimatta
Vahus lainid veeretab.
Aja rattas peatamatta
Edasi meil kihutab.
Sinu kaldal vägev Msõmta
Mõndagi on sündinud.
Aegapidi aja rattal
Paljugi on märgatud.
Siin võitlust pidasid tserkesid
Kord oma vabaduse eest,
Ja viimaks võidetuna pakku
nad jooksid tsaari ikke eest.
Aja rattas aasta kümned
Veeres jälle edasi.
Msõmta kaldal karud, hundid
Elasid nüüd julgesti..
Mõisa põllul, mittmed aastad
Küürus seljal kündis - Mart.
Kurnaja ei sellest vaatand.
Viimse jõu imes talt.
Ohkab Mart - Siit lähen ära,
Otsin endal hinge maa,
Kutsus ka veel teisi kaasa
Reisime Kaukaasija.
Kaua rändas Mart ja teised
Mitmes hädas puuduses,
Kunni viimaks kohad leitsid
Msõmta kaldal metsades.
Palju tööd ja palju vaeva
Nõudis Mardilt hingemaa.
Siisgi, end ta trööstis seega
"Siin vast puudub kurnaja".....
Aastad ära hävitasid
Muistse söödikutte soo.
Msõmta kaldal asutasid
võimsa, kolektiivse töö.
Nüüd on mardi juuksed hallid,
Näol palju kortsusid;
Noortel aga julged sammud,
Ei nad karda vaendlaisi.
Rautse käega ehitavad