Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Ülesanded väga kenad, kuid olukord muutus.
Samal päeva jõudis ka Pärnusse 385 Landesvehri
rügement major von Rosen'i juhatusel. See mees
rääkis juba teistsugust keelt.- Viimaselt saadud
käskude põhjal pataljoni ülem käseb: 1) sama aeg
sisse viia ametlikuks läbikäimiseks pataljonis 2) lõpe-
tada vastuvõtt pataljoni 3) kompani ülematelt seleta-
da sõduritele saksa ohvitseride ja sõdurite vormid, 4)
ohwitseridel terwitada ilmtingimata saksa ohwitsere
ning 5) arusaamatuste ärahoidmiseks ohvitseridel
mitte ilmuda tänavatele peale kella 8 õhtul /pat.
ksk. N 2).
26. veebruaril 1918 a. kell 09.30 pataljoni kogutakse
tütarlaste gümnaasiumi hoowile esitamiseks von Rose-
nile. "Suur saksa ülemus" ilmub täpsalt kell 09.30.
Meie pataljoni ülem esineb ettekandega ja esitab
pataljoni. Mehikene käsgib ja paugub saksa keeles,
kuid õnneks paljud ei saa sellest aru keele oskama-
On mo mõtted sinu juures
Oleksin ka ise seal
Oh! mis walu arm mull annad
Uni silmad kinni kattab.
Näeks ma sind une näos!
Oleksid mull linnu tiiwad
Et ma wõiksin lennata
Sulle tahaks ood ja päewad
Armu walu kaewata
Kui me ükskord kokku saame
Siis end kullalt armastame
Kõigest hingest südamest
Kui ka maa peal suures waewas
Ühendatud me ei sa
Ometigi siis seal taewas
Arm saab suurem olema
Seal me saame inglitega
Kõige taewa pühatega
Õntsas armus olema.
Astusime weel mõni werst edasi, ja
olimegi punastega koos, Lahing läks lahti
pussid automaadid pragisesiwad tundi paar
siis jooksime meie poisid hurra hüüdes
punaste seisu kohtade peale tormi, Punased
ära nähes et meie mehi tagasi lüja
wõimata on siis lasksewad jalga. Küla
kus nemad sees oliwad jooksis jõgi läbi
selle silla oliwad nemad ära taganemisel
põlema pannud, mida warsi kuhalikude
elanikude abil ära sai kustutatud, ime oli
waadata kuda elanikud pangidiga jooksiwad,
ja kustutades punastele taka järele kisusewad
Õhtu jõudis oli juba pime, aga meil oli üles-
andeks; Kllaasi wabrik kus punased sees
oliwad weel sell õhtul oma alla wõtta, mis
aga meist weel 10 wersta kaugel oli, et meil
tee wõeras ja tundmata oli wõtsime omale
külast, ühe wanamehe tee juhiks kes meid otse
teed metsadest ja rabadest läbi viis;
Kell lööb 9sa aga mehed pörawad ikagi weel ühe
külje pealt teise, kellegile ei tule ilus pühapaewane homik
meelde, üks ütleb enne ma ülesse ei tõuse kui keegi leiwa
kannikaga selga lööb alles siis kargab ülesse.
Ometigi pikkamisi aigutades wiimate ajawad endid poisid
põrandalt tolmust ülesse, üks teisel riideid pühkides.
Ühel on weel eilasest mõni allitanud kartuhlis järele
jäänud poisid jooksewad tormi senna peale, kes saab tük
kartuhlist, kes ainult kartuhlised näpud ja n. e.
Korraga andakse käsk lahingu walmis panna, et
punased olewad ühest kuhast liinist läbi murdnud
ja tahawad meile selja taha tulla. Kuuldub meiste
seas mürinad, et enne wälja ei lähe kui süja saame
täna on juba neljas päew ei ole meile suutäit süia
antud, kui kaua meie eluga mängitakse? Küsiwad
mehed, meie enam lahingu ei jäksa minna enne kui
süia saame. Kui juba küllalt oleme wandunud,
wõtsime siiskid püssid, automaadid kätte ja aegamisi
sammusime lahingu poole, juba tundus nii kui
oleksime surnud. Pikamisi edasi sammudes, saab niimoti
süttis üks maja põlema.
Punased tungisid Feodorowa
ja Orlõi pääle. Karjusid
hurraa ka sepikoja vastas
metsas, kuid lagedale
tulid kõigest 5-6 meest,
kelle pääle meie ei
lasknudgi. Andsime sinne
ainult mõne püssi, granaadi
ja pommiheitjast. Punased
täristand kuulipildujast
vasta, kuni meie batarei
mõne paugu neile andis,
siis jäi vaikseks. Laskm
kestis umbe kella 1-ni.
15 ja 16 XII Harilik suurtükitulevahetus.
16 XII süttis meil sepikoja lahedal
üks maja põlema. Öösel
oli paaril korral raginat.
17 XII kell 10 hakkasid puna-
sed pommitama Feodo-
rovkat, osalt Orlõid.
Pommitamine kestis
Ma tean sa unustad mind ära
Mu mälestust ka seda maid
Ehk kuuled unes weel mu nuttu
Nüüd unes weel mu pisaraid.
Kuid ei sa siiski täis mu soovid
Mu kannatused iialgi
Mil paranewad rasked haawad
Mis sina lõid mu südame
Mis otsin ma weel rumal ilmas
Mis wõib mull edu pakkuda
Üht armu waadet sinu silmast
Ei kuning riik wõi tasuda.
Ja sinust lahus surma tiivad
Mu waimu üle lehwiwad wiiwad.
Kus nad mind jätwad kui nad
Sääl ukatused asuwad.
N: 22 Järw.
Järw waikseks jäeb öö kätte jõuab
Weel waewalt weereb wette woog
oma wähesed asjad kokku, wõtsin küüt-
hobuse ja sõitsin Koscheljakasse. Wenelase
hobune oli aga ni waewane, et õigeks
ajaks kohale ei jõudnud. Sõit oli Pet-
seri poole juba 3/4 tunni eest läinud.
Sain korteri sõdurite poodi N47. Ümber
uitades trehwasin raudtee ääres Ant-
soni ja mõnda teist kalewlast. Sõin
nendega ühes õhtust. Öö saadan arwa-
tawaste poes mõõda. Praegu tolgun
niinimetatud komando wagunis. Tähendab
üks päew olen hiljaks jäenud. Peale
selle ei saa ka homme õhtugi weel
Walgast minema, sest sõit läheb Tallin-
na poole alles kell 4 hom.
Tallinn, 8.X.19
6mal kell 13 sain "летучка"'ga Кошелята'st
Petserini sõita. Resberg sõitis ühes. Petseris
peatasime mitu tundi, ennem, kui edasi
Walga poole sõita saime. Wõrus peatusime
terwelt 3 tundi. Walka tulime niimoodi
alles kell 1/4 2 öösel, kuna postirong kell 20
wälja oli sõitnud. Tuli edasisõiduks
hommikust "ползучка" tarwitada. Peale
15 tunnilist, wõimata igawat, sõitu, jõudis
rong Tallinna. Kell 7 olin juba kodus.
Pesin ennast, tühjendasin taskust igasugu
Suur Reede, 18.IV.19
Kesk süda ööd ilmusid meie korterisse
kümmekond lätlast, et öökorterit hom-
mikuni saada. Olla nende "обозъ". Nagu
pärast kuulsime, olla lätlased Mõniste
mõisa maha jätnud. Kästi meid walmis
panna igaks juhtumiseks, sest oleme
niimoodi esimesel liinil. Wist saame pu-
nastega warsti nagistada, näib nii olewat.
Wõib ka olla, et ei saagi pühi siin mööda
saata? - Raudtee silla juures on pu-
naste ja meie soomusrongide tulewa-
hetus. Lastakse ka wahetewahel püssi-
dest ja kuulipildujatest.
19.(6)IV.19.
Eila sain kodunt paki ja kaks kirja. Isa
ja Ady poolt. Pakist leidsin weel Sassi kir-
ja. Roodu poolt jagati meile saia, mune
ja worsti, kuid wiimane tuli kohe ära
wisata, sest ähwardas iga silmapilk "hir-
numa" hakata. Pakist leidsin wäikese
pudelikese 90°. See on peenike! Kirjutakse,
et mind tahetawat wabastada. Ei tea,
mis asja nad peaksid mängima. Tean
Nii marulist suurtükituld
pole veel kunagi
saanud. Ehk küll
kaevikud suurtüki tule
vastu halvasti kaitsevad,
oli meeleolu siiski hää.
Granaadi läbi sai ka
üks kuulipilduja vigastud
ja side bataljoniga katkestud,
mis alles öösel sai parandud.
9 XII. Kell 6-30 algas
vaenlane suurtükkidest
küla pommitama. Kell
7 jättis järele ja
laskis harva mõne
paugu päeva jooksul,
mille meile batareid
vastasid. Vaenlase ahelik
istus kogu päeva metsa
ja jõe vahel, ilma et
küla pääle oleks tunginud.
Ainult 6 rooduga oli neil
tulevahetus. Küla pääle
ääre kraavi, meie läksime
Rossoni kallast mööda
kula pahema otsa pääle.
Kapt. Seimann käskis veel
ilmaaegu paar pauku tegi.
Läksime külasse sisse, kus
punased ei olnud käinudgi.
Lip Rättsep oma rühmaga
jäi ka sinna. Panime
k 21 paiku postid välja ja
Tuli aga teade polk. Wendelt,
et roodu saata võimalik
pole. Katsugu meie küla kinni
pidada viimse võimeluseni.
Jäime ootama.
23 XI.
Kell 4 teatas läänesoolses
külas otsas olev post, et
sinna üks ahelik ilmunud,
kust mehed maja majalt
Samuti talitasin alati etruelrika komisjoni esimehe
Varvik Greeni näpunäidete järele. Läbirääkimisi Bor-
kovski kabinetiga peeti suusõnaliselt, Greeniga - suu-
sõnaliselt ja kirja teel. Inglastega ja Goltziga ei puutu-
nud ma kokku.
Pääle selle püüdsin läbirääkimiste teel kok-
kulepele jõuda suur- ja väikepõllupidajate vahel. Le-
ping saavutati ja kirjutati alla 6. mail.
9. mai Liepajas sai teatavaks liitlaste vastus
Saksamaale Ulmani asjus. Nad nõudsid, et 1) Ulma-
nis peab tagasipöörduma 2) peab karistama Goltzi 16.
aprilli sündmuste eest ja 3) peab andma 6. tagavara korpu-
se lätlaste käsutusse. Sellepeale vastas Saksamaa, et
ta ei karista Goltzi, sest ta 16. apr. sündmustes polevat süü-
di; samuti ei uuendavat ta Ulmanise võimu. Samuti
keeldus ta andma oma sõjaväge riigi käsutusse, kes ei
ole veel juriidiliselt tunnistatud. Saksamaa ähvardas
koguni oma sõjaväge Lätimaalt ärakutsuma. Kõik
see näitas lätlastele missuguse kuristiku äärel nad
seisid. Sakslastel oli kasulik omi vägesid paariks näda-
laks Leeduse tõmmata. Enamlased vallutaksid siis
Lätimaad ja 6. korpus omakord võidaks enamlasi
ja paneksid oma valitsuse maksma.
Pöördusin Borkovski kabineti poole ja küsisin,
kas nad on nõus lahkuma kui sean kokku neutraal-
se kabineti Riia vabastamiseks. Borkovski kabinet oli
nõus sellega. Samuti pöörasin Varvik Greeni poole ja
selgitasin, et konflikt Ulmani ja baltlaste vahel on
muutunud prestiiži küsimuseks liitlaste ja sakslas-
te vahel. Läti ei ole selles süüdi. Greeni sekretääri Lersi
kaudu küsisin, et kas Ulmanil on mõned kavad Riia
vabastamiseks. Kui see nii oleks, toetaks ma sõna lau-
Neiu mängida sa püütsid
Minu armastusega
Kadunud kõik õnne päewad
Kadunud kõik tõsitus
Kadunud kõik minu rõõmud
Kadunud kõik armastus.
Kadunud on minu noorus
Kadunud on minu õnn
Suur on minul walu rinnas
Rahu leian laenetes.
Jumalaga sind ma jättan
Armsa neiu kurptuses
Külma hauda mina tõttan
Ei ma näe sind elades.
Jumalaga kallid kohad
Kus ma üles kaswasin
Jumalaga lilled aias
Kus ma lapsen mängisin
Hüppamine tuule õhus
Pani lained laksuma
Leppik'u üle teha. Mängisin pisut
rätsepat. Õmblesin kuuele uue krae
woodri peale ja parandasin käikse
woodrit. Jäin Müllersteini asemel,
kes Malewa pääliku kohuseid täit-
ma hakkas, II roodu pääliku k.t.
Ühes Reinfeldti ja Kausiga tegime endi
toas suure puhastuse töö: kõik üle-
liigne rämps lendas ahju. Müller-
stein sõitis ööseks Petseri plikade
19.IX.19.
Pood jõudis siia. Käisin Matsoniga
kaemas. Ostsime kahe peale kokku
5 naela wõid. Pärast kodus leutas
Matson test ja pani soola pisut
sisse. Hulga maitsewamaks muu-
tus. Keegi S. Wilmann Sangastest
oli ohwisteride nime peale kirja
saatnud, milles palus endale Ta-
buri surmast lähemalt teatada.
Et mina asjast kõige rohkem teadsin,
wõtsin kirja kirjutamise enda peale.
Käisin Matsoniga peale lõunat
Köitekoda M. Kaur
Saadud, 04 " 06  1940
Tartus, Lutsu 20-2
No 1-mal
Tartu, 1.VI. 40
Vabadussõja Ajaloo Komitee!
Teie ringkiri kaestöölistele
käes - tänan. Püüan teha
omalt poolt mida suudan
Aga niipea ei luba ma midagi
sest mul oli kolimne mis
viitis palju aega ära. Pean
esialgu valmis tegema töökojas
olevad tööd. Oman 1939 a. nov.
kuust alates pisi töökoja kus
töötan juhusliku abiga, sest
algul pole ju niipalju tööd
võtta, et alalist abilist
saaks pidada. Olen nüüd nagu
öeldakse peremees, tööline, sell
ja õpipoiss ühes isikus!
Nii et, ajapuudus on praegu
täielik. Aga siiski olen ühe
vabadussõjast osavõtnu taba-
nud. Püüan teda kaasa-
tõmmata, sest ta on ka Tartu
tagavara pataljoni mässust
teadlik või kaasaelanud.
Mind ise tappab piin ja häda
Ja kartlik on weel minu meel
Mind isa lubas rikkal krahwil
Kes kosja tuli minule
Oh oh oh oh oh küll on hale
Ma sinust ei wõi lahkuda
Ei mitte Ludwik armas peigmees
Ei teisele ma küll ei lää
Kas pole sull siis mõeka tuppes
Mis wõiks mull rindu ajada
Kui südamest sa oled öölnud
Siis seltsis tahan surra ma
Siis anna mull weel wiimaseks suud
Enne kui algab surma tund
Siis tõmbas Ludwik mõega tupest
Ja pistis rindu Klaarale
Siis tõmbas mõega wälja halja
See oli üsna werine
Siis polwili ta maha langes
Suud andis surnud pruudile
N 5 Kallima igatsus.
Juba rahu ilma kattab
Lõppeb päewa tegu töö.
Unustus õllma mattab,
Loodust õnnis suine öö.
Aga kui ju kõige keeled,
Ammu ammu rahu teel
Siiski minu mõtted meeled
Pole rahu leidnud weel.
Kaugel nad minna jõudwad
Kaugel minu armsam weel
Tema juurde nemad jõudwad
Tema juurde järkeste.
Ei ta meelest mul ei lähe
Ikka ta mull silma ees;
Õnn peaks jälle saama näha
Teda ükskord tõe sees.
Lt. kap Kasmesow'ile
Teatustan, et mina kahe
rooduga Hamistes ja
Kuriste mõisas asun
Ahja mõisas on 80 kaitse-
liidu ratsameest. Nendest
tud Moisekats'e mõisa
Enamlased on Lewakos,
käisid kaa eila Kauks'is
läksid aga õhtu poole.
tagasi. Pahemad kätt on
meil kaitseliidu mehed.
Osakonna ülem!
13/XII -18
Tannebaum,
kell 3 p. l.
Staraja Kalicha, sellest külast edasi
minna wersta kaks oli küla Nowaja
Kalicha. Teine pool seda oliwad punaste
kõwendatud kaewikud. Lõunaks jõudsime
sinna külasse, kuhu ka meie peatama
jäime, sest edasi minek oli meil juba
wõimata, ilma suure-tüki tuleta.
Suur pik wene küla aga nii wehikesed
majad et meie 30-40 meheline rood pidi
kahte talusse saama jäutud. Parajasti olid
meie mehed majadesse ära jäutatud
kui punane Krasno korka fortidest suurtüki
tuld hakasid andma. Mehed wannuwad
kuda tema kurat nii otse meie kohta
trehwab! Pommid kukusid otse külasse,
muist mehi oliwad külasse laiale jooknud
mis just külast par sada sammu eemal oli
ja trehwanud sealt 2 naesterahwast leidma
Kes meie peale tellefoni läbi punaste
suur tüki tuld juhtisid.
4 haawatud, soomusrongi meestel 2 -
neist üks ohwitser. Wäsind olen päris
koledal kombel. Kuulsin, et Seeberg,
kes öösel haawata saanud ära olla
surnud. Jälle uus ohwer! - Laialt
tööd on meie mehed teinud. Hulk
külasi on enamlasest puhastatud. Tore!
25.IV.19.
Meie ja punaste batareide tulewa-
hetus. 3p. Roodude mehed, kes juba hulga
maad edasi olid läinud, taganesid.
Seisame ainult weel meie Mõniste
liinil. Õhtul ilmus meile soomusauto.
1 1/2 tolline kah teisel peal, köhib aeg-ajalt
wiimasest. Saime kahjusi ainult ühe
kergelt põrutatu.
26.IV.19.
Sain hommikul kirja isalt. - Punased
pommitawad meid jälle. 4 suurtüki-
ga. Meie batarei annab ka wahete
wahel wastu. Kaotused: Kallmann
surnud, Mathiesen haawatud. Iga
päew just ohwrid. Polgu meestel ohw-
rid umbes 15 ümber. -
me nahka kõik. Ja olivad head!
On näha et Teie suur kodu looma armas-
taja olete. Teil (nagu näha) kärbsid
küllalt veel - meil pole enam ühtegi
tuleb järeldada - on kasvatus.
Soovitav oleks kirjapaprid eemale
hoida neist. Minul üks kõik
kuid õde ei näe sellega just rahul
olevat, kuid ise ei tee ta sest
lugedes mossis.
Seekord siis jumalaga
ilma silma nägemata
ja käe andmata
Saime kraami peale, ja juba
anti signaali wile, ja warsi
hakasime liikuma, Narwa jõge mööda
Soome lahese wälja.
Jõudsime õhtuks Narw jõe
suhu kus meie tük aega puhkasime
ja läksime maale jõe suu alewi.
Mull oli seal juba wähekene
tutwust, selle pärast teatsin ära
kus pool oli pidu maja, ja oli
ka meie imeks pidu täies
hoos käimas. Saime paar tunnikest
ara wiita, preilikestega jutu
westa. Korraga anti sadamast
signaali wilet, poisid kohe jälle
jooksu et laewast maha ei jääks.
Preilisid jumalaga jättes jõudsime
parajaks ajaks laewale.
Edasi. 100 sammu kaewikute ees oliwad punaste
karauulid, kes meie aheliku nägiwad ja kohe oma
kaewikutesse jooksiwad, nii algas ka meile kohe
kuulide rahet wasta sadama, edasi minek oli
wõimata, lasksime endid kõhuli ja algas jällegi
wastastikune tule andmine, kolm tundi kestas
laskmine wahet pidamata mõlemi poolt, püssi raud
elendas juhtumisi trehwas käsi wasta minema ja
kohe põletas raku pihku. Aga siiskid ei saanud
punaseid jooksu neil oliwad wäga hästi kindlustatud
kaewikud, kaheksa kordne traat aed oli ees.
meie kuue tolliline laskis nende plindashide
peale madrused aina naersiwad sees, selle wahe
ajal akas punane meie aheliku peale, 12 tollilistest
laskma, esimised lendasiwad õhku purustades
üle meie maas lamawa aheliku. Korraga anti käsk
waikada meie madrused ja punaste madrused
oliwad oma keskel mõneks minutiks wahe
rahu maksma pannud. "Здорово Эстонские
Матроси." teretawad wene madrused. Punaste
Aga sina oh sa oled uhke
Ei sa kuul minu palwe healt
Oled uhke siiski mulle armas
Mull nii wäga arma ilma peal
Kui ehk juhtud kogemata sina
Minu kalmust mööda minema
Oh ma palun jäe siis seisatama
Ja üht pisart mulle pühenda
Pisar mis sa minu kalmul walad
Saab mull ütlema mis ilm ei tea
Süda siis mull jälle pehmeks saanud
Oled mulle hinges jälle truu.
N: 24 Roosi aias
Seal roosi aia keskel seisis
Noor tüttar laps mo silmad wees
Ja taewa juures wandus tema
Mull truiks jäeda surmani.
Nüüd aga mööda sütamu päewad
Kus roosi aias kõndisin
21-30 saadeti al. polk
metsavahi maja juure. Kõndisime
ligi hommikuni asjata metsas,
sest et teejuhid ise teed ei leidnud
või ei tahtnud leida
14 Noembril
Kell 1-30 jõudsime asjata eksimise
järele metsast tagasi ja  vahetasime
8r. rühma külas ära, kes omakorda
metsavahi maja juure läks
Hommiku valges tulid nad
tagasi, 29 vangi kaasa tuues,
kes teatasid, et metsavahi majas
200 meest 2 kuulipildujaga asub.
tee kaudu metsavahi maja
poole. Käisime ligi metsavahi
maja, ilma et kedagi
oleks näinud ja jõudsime
kell 14-30 tagasi.
Järgmise hommiku kella
6 - ni puhkasime
Koolis õpetust mull anti
Püha kirja põhja peal
Kõik need punktid ette panti
Mis mull tarwis tuleb teal.
xxx Armsa isa armastusel
Kaswasin ma kauniste
Krahwi preili nime kandes
Sain ma pea suuremaks.
Armastus siis aset wõttis
Noorelt ka mu südames
Wiimaks see mind ära wõitis
Kõigis minu kombetes
Sala armastuse hääl
Kindlas mõttes kõmistas
Ühe korraga mind ühte
Kes mind ammu armastas
Ühte ainust armastasin
Teda tõest ma surmani
Kindlasti ma kinnitasin
Südant talle otsani.
Wabastuse sõjast
2.X.19-16.X.19.
16)
19, 20 ja 22 juulil 1919a. oli rügemendi 1ne kompanii ägedates heitluses punawäe
osadega Simonjatõi - Gribuli juures, kus kompaniil korda läks purustada puna-
wäe osasid, segada neid lõpulikult ja nurja ajada nende suurt pealetungi,
mis oli kawatsetud ettevõtta Lõuna rinde. - 7da rügemendi wastu. 1ne kompanii
sai rikkaliku sõjasaagi - 4 rasket ja palju kergeid kuulipildujaid, paljuid
vintpüssa, vange ja  patronisi, kaotused väiksed. Paljastades punaste sala-
plaani pealetungida ootamata meie lõuna Irboska rindele, sai 7es rügement
operatiiv käsu asuda isi pealetungimisele Ostrovi linna suunas ja vallata
taktiliselt ja stradeegiliselt meile paremad kohad ja positsioonid, et olla ees-
õigustatud seisukorras sõjaliselt punavägude ees. Selleks sai rügemendi 1 ja 2
pataljonid ltn. Maureri ja ltn. Hindpere juhatusel käsu 23 juulil 1919 a.
ligineda waenlasele, kes asub Gribuli - Simonjatõi -  Suur Väike Pletenjewa -Herohnowa
joonel ja 25 juuliks lahinguvalmis olla külades Kitenki, Palkinos ja
20 juulil sai rügemendi IIIas pataljon kapten Uulbergi juhatusel kuhu kuulus 9 kom-
panii 34 tääki - ltn. Luik, 10 kompanii - 42 tääki kapten Kallion, 11 komp. - 46 tääki - kapten Reinthal,
12 kompanii - 40 tääki ltn. Glück) 5 jalawäe rügemendi ülema käsitusesse saadetud, kes
üle Veliikaja jõe - Irboskast hommiku poole. 25 juulil võeti rügemendi 1se ja 2se patal-
jonide poolt rügemendi ülema alampolkownik Andersoni juhatusel suurem
pealetungimine ette, mis sai ettevalmistatud rügemendile ligi antud 1 kerge
ja 1 raske haupitsa patarei poolt. Kell 5 hommikul langesiwad rügemendi
osade kätte külad 1ne kompanii jõudis vallata ühes 8da kompaniiga Suur - Väike
Punaste wastupanek oli ennastsalgaw, nendel oli 6 patareid, mis pommitasiwad
meie vähese rügemendi osade pealetungiwaid wägesid ja jalaväge 6 diwiisi osad
Rügemendi reservis olevad 5, 6, 7 kompaniid Kitenkis. Kell 8 hommikul olid paljud
waenlase käes olewad külad 7da rügemendi osade käes, 1ne kompanii jõu-
dis välja kuni Schabanowo sillani üle Veliikaja jõe Ostrowi linna poole,
kuid siis tuli äkiline muudatus lahingkäigus ja meile õnnetuseks
1se kompanii ülem lipnik Vaigo sai surma, tulistatud 4 kuuliga, ohvitserid
lpn.  Treilmann ja Käsper haavata, samuti oli kompani koosseisust välja-
löödud pooled surnute ja haawatutena, kompanii piirati punastest ümber
ja 1ne kompanii oli sunnitud tugewatest punaväe jõududest läbi-
murdma, et mitte sidet kaotada oma kompaniidega ja vangi langeda.
Samuti ei olnud õnne peale Simonjati - Gribuli - Witowkaja Michali võtmist
teistel kompaniidel, kes ka olid tugewa punawäe surwe all endid tagasi
tõmbama joonele  Palkino - Starina - Losi-devino - Beresina -  Kitanki, mis-
sugustes külades olukorda hinnati ja vägedele puhkust anti. 26 juulist ku-
ni 1se augustini asusiwad rügemendi osad positsioonil alljärgmiselt 1se pat staap,
2ne kompanii Losi külas, 4. kompanii Dewinos, 3as Beresinas, 1ne skoro pregato-
was, katsanowi pataljon - Naumowa, Skrinewa, Bernicha, II pataljon - Kono-
nowas - pataljoni kompaniid Simonjatõi - Krinewo - Herotnewo - sealt edasi
paremale poole soo ja mets - kaugemal 8as jalaväe rügement, III pataljon
kapten Uulbergi juhatusel asus üle Welikaja jõe, tema paremal kaldal,
Buranowka - Pentenewa - Dulovo jaam Varsawi raudteel, operatiiwselt kuulus
5 jal. rügemendi ülema käsutusse. 30 juulil tuli kohale rügemendi ülema abiks
määratud alampolkownik Kunnus, kuna rügemendi ülem al polk. Anderson
31 juulil puhkusele sõitis, enese asemele col. ltn. Kunnust jättes.
13 X 19 as.
2. Luuleline homk, tähed särawad
rohelises ohu ruumis; ja arwa mõni
pilwe tomp uitab meie silma
piiri ja tähtede wahelt läbi. nagu
otsiks midagi mis ära kadunud
päewal paistis, ja nüid ei ole enam
leida. Poisid on kõik oma sõidu
riista turjale asunud, ja põnewusega
ootab ika üks sõitu, et kurs teeb otsuse
kuhu poole sõidame, pahemad kätt on
meil sakslastega tegemist, sõidame
paremad kätt, siis on tee kond
Petrograadi poole, laewa nina peab
nüid meile õige otsuse andma
Anti wilet ja laewad hakasid ükteise
järele suure mere poole liikuma, kus meid
Soome lahe pehmed tuuled wastu
wõtsiwad, kiigutades nagu nemad tunneksid
mis sugust koormad nemad kannawad
"Eesti pojad", Õhtul kell neli
weltweeblina kuni 20 maini 1920a. .millal mind
reserwi lasti. Sõja lõppu järele olin 3 a. kodus
osalt terwislistel põhjustel. 1922 a. sügisel läksin
Saue wallawal. abi sekretääriks ja sealt 12 aprillil
1923 a. Walgu metskonna asjaajajaks - kus teenin
kuni praeguse ajani.
Tapal T. Hindrow
26 juunil 1927a
tihedalt emakese mäe wastu surutes juhtus minu
pilk nägema minu papahad mis olli ülewal männi
oksa peal kui waresepeasa ühtlasi olli wõimata
säärase maru tule all ilma end ohwertamata
siis parem juba jäägu 60 marka ja peakate kui
oma elu nii ootates tükk aega waenlase tule
waibumist kuid meil olli isu maksku mis maksab
meie wäike salake häwitada. Meil ei aitand
muud kui pidime üle wõimete alluma kõiluli
roomates ikka kaugemalle jõuda pärast käpuli
ja lõppuks püsti kus ikka waenlaste tegewus ei
lasknud kui jõutsime laske piirkonnast wälja
siis leitsime et ollime ühes ka ariteerimise wõime
kautand ka ilm muutus juba pimedas olime
eksind kõrge soo peale. Kuid meie eksimise päästja
sai kõrge maa mõõda torni mis asus Kriusa külla
waska pool kaldal nii jõutsime kindlaks teha
oma üksituses. ollime nii wäsinud et waewalt suutsime
jalgu taga wedada kui Kriusi külasse jõutsime
ühe wene pappi käest sain saksa sirmeta mütsi
nii olli see mure see kord murtud ühtlasi külast
wõtsime küüdi kes meid mustajõe külasse wiis peab
siin juures mainima et jällenägemine olli suur
Kadunud kaaswõitljad kõik terwelt tagasi tulid isegi
sõbrad ollid matuse palwed ära lugenud ja olli juba
uus meeskond walmis kes surnud selsimehi pidid
ära tooma laskmine olli külas kuulda olnud
ja meie hobused ollid ka kõik peale ühe kohale
jõud Onni hobun kes on praegu kõrgem sõjawäelane
Tema hobune sai kuulist kebja piiretest haawada
kellest elu looma ei saand ja Jauri hobune pääsis
wäikse kriimustusega. Kuid pea saabus käsk
Küla tuleb täna öösel ära wõtta
wahetama. Alles kell 4 ajal saime
sealt tulema ja jõudsime õhtu
poole Mõniste mõisa, mis ilma
pauguta kalewlaste kätte olla
langenud. Pea walutab, mis kole,
otse wäljakannatamatult. Õhtu
kella 8 ajal teatadi järsku, et min-
gi ahelik mõisale läheneda. Peagi awa-
ti ka meie peale tuli. Meie jõud
oli mõisas siiski suurem: peale meie
oli siin weel soomusrongi mehi ja
lätlasi. 2 tunnilise laskmise järele
lõime punaste kallaletungimise ta-
gasi. Meil kaotusi ei olnud. Kuid nüüd
selgus äkki, et meie walwetõke, mis
2 wersta eemal oli, tingimata punas-
te kätte langema pidi; ka öösel, kui
katel sinna sõitis, olla pererahwas
öelnud, et punased meie 16 meest wan-
gi on wõtnud. Meeleolu räbal ...
23.IV.19.
Kella 1/2 3 ajal läksime kolmekesi: Ein-
born, Kirikal ja mina luuramiskäi-
gule. Natuke maad mõisast eemal
N: 17 Neiule
Siin kaugel, kaugel, sinust
Mu armas neiuke
Nüüd pean mina jääma
Nii kauaks elama.
Oh! küll on igaw elu
Mull ilma sinuta
Siin kaugel Poola pinnal
Mull hale lõpmata
Su naeru nagu seisab
Mull meeles alati
Oh, et ma wõiks weel näha
Sind weel kord ellake.
N: 18 Õnne õis
Kewatisel õntsel õie mal
Ehe lehkwal lahkel lille luhal
Noorus roosilisel rõemu raal.
Kauni kohiwewa metsa all.
Nüüd mo kurptus ja mo nutt
Ei ulata so kõrwusse
Proostiw hääl so oidew käsi
Jäewad minust kaugele!
N: 26 Elu noorus.
Üks neitsi kõrge kalda peal
Seal waatis mere pool
Üliilus laew see ujus seal
Ei teadnud kes seal peal
Pea lasti ankur meresse
Laew seisis liikmata
Kolm krahwi tulid jõutsaste
Seal merel paadiga.
Kui tema juure jõutsid nad
Siis noorem nende seast
Ta andis mulle rüibata
Seal magust wiina heast
Siis wõtis sõrmest sõrmukse
Mis oli selge kuld;
tuli. Saatsime H-i koju. H. tuli ta-
gasitulles weel ühes minuga kuni
Wiru uul. Siit keerasime kumbki ise
kanti. Õhtul trehwasin Adyt Gaasi-
wabrikus, nagu otsustasime. Män-
gisin klaweril Schenja armastatud
tükke. Kell 1/2 12 olin uueste kodus.
16.V.19.
Hommikul käisin E. K. L. II jaoskon-
nas. Trehvasin seal Priskali, Mesi-
käppa ja Kotkast. Elawad kõik ilu-
saste. H. nägin lõuna ajal. Kolis-
tasime niisama ringi. Käisin õhtul
Estonia´´s. Suurt asja ei olnud.
17.V.19
Sassiga "Kasinos". Õhtul Ady pool.
Sõin seal õhtust.
18.V.19.
Käisin hommikul Nymani taga-
otsimas, ei leidnud aga kahjuks ka-
dunut. Kell 1 trehwasin Adyt "Estonia"
ees, käisime seltsis Rahumäel. Õhtul
kell 6 Sassi juures. Sealt läksin kor-
raks H. poole. Tund aega umbes oo-
kella 5 ajal p.l. pärale. Korterid olid
kõik sõdurid täis; alles suure rügi-
naga läks korda mehed kusagile
küüni ära mahutada. Ise läks meil
staabiga korda kusagilt toast 6
liatore mehed wälja ajada ja öö ilu-
saste wälja magada. Positsioonid saa-
wad meil olema Peipsi järwest kuni
Холокольня mäeni. Wõib-olla ehk jäeb
1/2 Malewast isegi reserwi. Frondi lähe-
dust kuulutawat üksikud paugud
lähedalolewast batareist. Homme
on wahetus.
Б. Калки, 2.X.19.
Käisin Triiki ja Normanniga fronti
waatamas. "Пулеметная Горка" pealt
waatlesime ümbrust. Pihkwa ja Isborsk
paistawad ilusaste kätte. Tagasi tulles
oli rood juba külast wälja läinud, ai-
nult side oli maha jäetud, kes tea-
tas, et II rood Калки'sse liikunud. Kiir-
marssil jõudsime warsti järele. Ohwit-
serid ja rühma ülemad käisin liini
waatamas. 2 roodu positsioon ulatab
15-X.19 ast.
Ilus sügisene homik naeratas
meile wasta kui meie oma puhke
paikadest wälja astusime. Poisid läksid
iga üks oma tuule mööda wabriku majasid
laiale, waatama kas mitte miskid
ka soomust ei saaks selle pika ja
waewalise tee konna peale. Trehwas üks
wabriku seltsi pood mida poisid kohe
lahti murtsid, no muidugi teada poes
ika midagi on, üks sai sahariini teine
tük jahu ja kolmandal soe talwe müts
sest see hakas ka juba meeldima sest
ilmad näitasiwad juba karedaks minema.
Korraga kõlas komando hääl, silma pilk olid
poisid koos; ja ka kohe kõik edasi minekuks
lahingu walmis. Werst maad wabrikust edasi
oliwad punaste jättised juba maas näha mis
naad põgenemisel maha wiskasiwad
Eelmisest külast saime sõja saagiks 4 kolme
tollilist suur tüki, seda küla kutsuti
Kohisedes wõidu rõemus
Walmis saaki tabama.
Purtskates naad kõrgel tõusid
Oma ohwrid neelades
Walu sund tall silmist nõudnud
Pisaraid kui lainena!
Woodi mulla rüppe leidis
Külma hauda langetes
Noormees kes nii kindlast tõutas
Armastust nii truiste.
N 4 Kadunt näen.
Noorelt mängsin ema sülles
Lapseliku ehtega
Tütar lapseks kaswsin üles
Siiski emal silma weeks.
Rõemuga mu elu algas
Ema hoidis halaste
Silma wesi tema palgel
Nüüd ta õhkab raskeste
minna, tulnud jõuk punaseid ja tapnud
mehe. Naise näitamise järele leiti koht,
kuhu mees oli maetud, kaevati laip
välja ja kunagi mul ei lähe meelest
see võigas, ühtlasi masendav ja kurb
pilt, kui õnnetusest poolsegane naine
kallistas pori ja tardunud verega kae-
tud laipa.
Punaseile oli nähtavasti teada meie
tulek, sest meie saabudes nad roni-
sid kaevikuist välja ja tervitasid meid:
"Sdravstvuite, tovarishtski!" Meil esi-
algu tulistamiskäsku ei olnud ja
esimesed päevad möödusid päris
sõbralikus vahekorras. Pildusime lend-
lehti üle jõe ja lõõpisime. Siis anti
meile käsk, et kes punaseist pea pis-
tab, sellele antagu tuld.
Ühel päeval olin roodukorrapi-
dajaks. Hommikul kella 9 paiku läks
jõe ääres lahinguks ja mul hakkas
süda kibelema. Kangesti tahtsin
vaatama minna, kuidas seal la-
hingus õieti on. Kõnelesin rooduülema-
positsioonidel wiibida. Eks siis waa-
tame, mis sellest waherahust õige tu-
leb? Üks on kindel: meie pole wa-
herahu tahtnud, see on liitriikide
sobitus. Mis sa nendega ikka peale
hakkad?! - Holm ja Fuks olid eila
õhtul kusagil jänese maha lasknud,
tegime sellest "kommunaalsel" alusel
wahwa lõunasöögi. - Einborn tuli Tal-
linast tagasi. Sain talt poolparan-
datud kella ja prillid kätte. Klaasa
ei olla terwes Tallinnas. Seda wõis
arwata.
4.VII.19.
Sain juurdluse tegemiseks pääliku
käest Alakülas ärakadunud hobuse
5.VII.19.
Sain L. kirja. - Parandasin oma pä-
ris ärakõdunenud püksa; kaunis
küsitaw, kui kaua nad weel wastu
peawad? Käisin Franziga jões sup-
lemas. Mõnus asi! Juurdluse te-
gin walmis ja saatsin ära.
Muuseas on see mees teeninud
7 polgus, ühe soomusrongi peal
ja veel mitmes teises väeosas.
Ainult halb, et ta pole suute-
line ise oma mälestusi paberi-
rile panema. Pole kirjutamise
närvi nagu ütleb. Tal olla
palju fotosid vabadussõja
päevilt nagu ta ütleb. Peab
katsuma need kätte saada.
Lasen täita kaastöölise
teate-lehe tal! Eks siis
püüdke omalt poolt teda
veenda asja tähtsusest.
Vohli on ta nimi.
M. Kaur
Tartu, Lutsu 20-2.
Ühel õhtul olin mina
Ühe suure palli peal;
Palli peal seal tantsin mina
Ühe suure härraga
Ilus olin priske olin
Iilgasin kui täheke
Ühel õhtul ütles härra
Minu pruut pead olema
Olin noor ja olin rumal
Ei ma wõinud mõtelda
Et see minu petja oli
Ja mu elu rööwija
Oha sa wääti kes sa magad
Kätki sees nii rahulist
Sinu ema ma nüüd olen
Sinu emaks ma ei jää
Ühel õhtul kui jäeb waikseks
Iinimestest lindudest
Lähen kõrge kalda peale
Kukutan end meresse.
Saadud "06" 04. 1940
No 1. mäl.
Sõjaministeeriumi varustus-
walitsuse Majanduse üldosak.
Sain Vabadussõja Ajaloo Komi-
tee kirjast 27 märtsil 1940 nii
aru, nagu pidanuks ma ise
Teie käest minule määratud
auhinna raha väljavõtma
või nõudma.
Sellepärast see palvekiri Teile.
Tempelmargid (-.50 sendi väärtuses)
jäägu Vabadussõja üldmonumendi
hääks. Nad olid lahtiselt palve-
kirja wahel.
Kirjalikku vastust või tänu selle
viiekümmne sendi pärast mitte
saata. See teeks ainult kulusid
tühise asja pärast.
Käesolev kiri oli mõeldud kui
vabandus väikese segaduse
tekitamise pärast. Ja ühtlasi
sellega olgu minu palvekiri tühis-
tatud, sest raha olen ma juba
kätte saanud Vabadussõja
Ajaloo komitee käest.
Kesk 16-1
tuse tõttu, mehed muigavad oma ette. Käsk on täidetud
mehed viiakse jälle ära.
27.02.18 pärast oberst Jahn'i lahkumist von Rosen
kuulutas juba ametlikuks keeleks saksa keele, laskis
kiskuda maha igal pool Eesti lipud ning nõudis jala-
maid sõjariistade ära andmist, mis ka sundis ajavahe-
mikus 27.02.18-02.03.18, sest Pärnu kodanikud saksla-
sed olid iseäranis agarad käima peale. Nad ärritasid
riigisakslasi ülestuma karmilt eestlaste vastu just
samuti, kui seda nägime punaste valitsuse ajal,
kus kohalikud punased ülesässitasid venelase Eesti
pataljoni vastu. Saatuse iroonia.-
Iseseiswuse väljakuulutamisel ja sakslaste tulekul
oli pataljoni koosseis järgmine (pat. ksk. N 4-18 a.):
Pataljoni ülem st. kapten F. Tammebaum
Majanduse ülem leitnant A. Kuhlberg
adjudant lipnik K. Berzin
Pataljoni arst doktor Vares
side ülem leitnant Alberg
Töökomando ülem leitnant J. Rehe I (lange-
nud vabadusesõjas)
Merekomando ülem lipnik P. Kask (viimase
omavaheline nimetus "Pärnu merejõudude juhataja).
Kuulipildujate komando ülem ltn. Nuut
Nooremad ohvitserid st. ratsn. R. Kustaw
ltn. Rea (sõitis
saksa okupatsiooni aegus Venemaale, kus ka praegu).
kornet. M. Holberg, (lan-
genud vabadusesõjas).
lipnik L. Treiberg
lipnik M. Grossholen.
9da kompani ülem ltn. V. Ots.
Nooremad ohwitserid ltn. Asak
ja nagu teie meie mammale oma kahetsust avaldasite
tema ootamata siit ilmast lahkumise üle, siis oli
ka meil soovi Teile tema haiguse üle pikemalt
seletada kui Teil selleks soovi ehk oleks? Otsas oli
kannatus ning mina palusin neid rääkige mulle
tema haigusest mille läbi tema lahkus, ise jäin siis
suure põnevusega ootama. Jah see oli nii! Algas nüüd
prl. Olga jutt kui 1911. aasta sügisel meilt sina ära
lahkusid märkasime meie kohe oma õekesel kõik
mitte endiselt olevad. Tema oli nii lõpmata kurb
ja kahvatu enese üle kuid äärmise võimaluseni
püüdis kõike meie eest varjates saladuses hoida
kuni kord ikkagi läks meile korda Teie poolt
saadetud kirja mida Teie Manschuurijast kus
15. Siberi küti polgus teenistuses olite temale sealt
saatside tabada. Palun andestagem meile seda?
palusin lahked olla ja edasi rääkida sest oli ju
palju ootamata assju ära kuulata. Ja siis Teie kirja
lahti tehis leidsime sealt seest Teie üles võtte
mis kaitseväe vormis oli ülese võetud, ka kirjaga
tutvunesime sisuliselt ning nüüd korraldasime.
Hiljem kujunes elu Põltsamaal mono-
toonsemaks. Meie salk - kõik koolipoi-
sid - elas n. n. saksa klubis. Igapäev
korraldati õppusi ja laskeharjutusi. Ka
koolis käisime, kuigi sellest suuremat
midagi välja ei tulnud. Mina isiklikult
tundsin suurt huvi laskeasjanduse vastu
ja saavutasin sel alal ka teatud edu.
Neis eluaastais on poisikesele püss kõi-
ge suuremaks huviobjektiks. Oli mul
sekeldusigi selle alalise laskespordi
harrastamisega. Põltsamaa õpetajal
Rennitil oli tige koer. Alati, kui õpe-
taja majast mööda käisin, jooksis
see koer suure larinaga kallale.
Kord sellisel juhul mul oli püss
kaasas, ma ei kõhklenud kaua, võt-
sin koera kirbule ja lasin ta
maha. Sellest tõusis suur kära ja
kui mõni aeg hiljem tahtsin leeri
minna, siis õpetaja ei tahtnud
mind leeri võtta. Õpetaja tütar aga
suhtus minusse veidi sõbralikumalt.
Võib olla, see asjaolu aitaski pehmen-
Aga oh mis hale lugu
Juhtus meile Jumalast
Ta ei olnud suurest sugust
Ega rikkast seisusest
Aga wiimaks aeg ka tuli
Et mind pidi kosima
Seda wanematel oli
Tarwis anda teada ka.
Tema käest ma kinni wõtsin
Kindlalt selle näuga
Wanemate jurde tõtsin
Õnnistust neilt otsima
Ema ütles ei mu lapsed
Teda ei sa elades
Et teid laulatada luban
Selle halva auu sees
Kõik su kallis krahwi seisus
Kas see pole kadunud
Ega alamate õigus
Pole seda pärinud.
katkestas ühenduse järgmisena ning kõige viimaks
Voltveti umbes kell 01.00 25 veebruaril üteldes, et
sakslased on ukse ees, rääkida enam ei saa.- (G. Puls
määlestused) Tuli ka teate, et sakslased olla jõudnud
Mihkli Lihula poolt ja liiguvad Pärnu poole.-
Seega võis oodata sakslasi hommikuks Pärnusse.
Saksa okupatsioon ja pataljoni tegewus
okupatsiooni algus.
25 veebruaril kell 3 hommikul jõudsid saksa sõja-
väe eelosad oberst Jahn'iga rongil Pärnusse. Ko-
halikud saksa seltskonnategelased ja balti sakslased
olid ilmunud jaama vastu võtma sakslasi.- Ad-
judant lipnik Berzin ühes ltn Nuut'iga käisid ka
jaamas pataljoni ülema korraldusel. Olla olnud
kuulda palju tänu sõnu sakslastele, kus juures
pr. Notbeck olla hüüdnud rõõmupisarates käsa
kokku lüües: "Doch entlich, entlich sind Sie gekom-
men, so lange, so lange gewordet". Lillesid ja roo-
sisid olnud külluses. Pataljoni adjutant kandis
ette oberst Jahn'ile, kes ta on ja teatas, et Pärnus
asub 2se Eesi polgu 3as pataljon püsside all, kuid
sakslaste vastu ei kawatse midagi võtta ette, mille
peale oberst kaskinut pataljoni ülemat külla otse-
kohe öösel enese juurde. (ltn. Berzin määlestused) Vas-
tavalt kokkuleppele sõdur käis pataljoni ülemale
kodus järele. Viimasie tulnud siis jaama poole,
kus juures teel kinni peetud saksa patrulide poolt.
Seletuse peale, et tema on Eesti pataljoni ülem,
lastud läbi ning teekond jätkunud staapi, kus ad-
jutant andis edasi oberst Jahn'i käsu. (kpt Tanne-
baumi määlestused).
Jõudes Pärnusse, sakslased saatsid kiires korras
patrullid linna mõõda laiali ja võtsid oma valwe alla
Vabandage, et meie nimed lehest leidsite! Igatahjes, ei ole see küllalt
kiiduväärt tegu meiest kui haritud naesterahvastest. Muidugi imestate
selle üle ja tekib ehk küsimuseks: "mikspärast oleme seda teinud?" Aga seda
ma praegalt avaldama ei hakka, jäegi see peapõhjus minu naesterahvalikkuks
saladuseks, ainult võin nimetada, et tegime seda poolteist nalja pärast
ja veel oli meil ka selleks veikene aga tähtis põhjus. Aga et see läbi endile
tutvust soowida, seda ei tulnud meil mõttessegi, sest võime juba aimata
missuguse pilguga niisuguse tutvuse peale vaadatakse, ja seda ei taha
meie kunagi mitte. Olime ka kindlas arvamises, et mitte kellegile vastust
kirjutada, aga et Teie kiri ainuke oli mis mulle huvitust pakkus nende hulkade
seast, siis tuli mulle ka kohe huvi Teile kirjutada, ja loodan et ka
Teie minust midagi halba ei mõtle? -
Kui Teil veel huvitust ja soovi on, siis palun Teid nii lahked
olla ja ikka mulle kirjutada, saan ka alati Teile vastama!
Vabandage, et see õige adress ei olnud kuhu eelmise kirja saatsite, ei taht-
nud oma adressi avaldada. Õige on aga järgmine:
Vana Turu No 6 kr. 6. Õie Vidikas.
kuid vaatamata nende raskuste peale olime igatsetud
kohale jõudnud. Nüüd algas meie lähenemine mis ka
hea tee juhi kaudu hästi õnnistas, meie hiilisime Tõrvas
olevale vaenlase sõja väele nii lähedale et võimalus oli
neid mõnekümne sammu kauguselt tulistada. Oma
ette võetud plaani järele avasime ka vaenlaste asukohte
peale hägeda tule ning et neid liiga veike arvukene
oli siis katsusime ka ise kiires korras oma tultud teed
tagasi põgeneda. Sarnane ootamata peale tungi võis
küll ära arvamata mõistatuslik vaenlasele olla, sest
neil oli ju teada et Helme kantsides kui ka selles
ümbruses valvab neid tugev kaitseväline jõud
ka Pikasilla poolne liin oli hästi kindlustatud aga
korraga Tõrva alevi pea staabides hädaohtlik tulistus?
Tõesti võis oletada vaenlaste poolt sarnast ootamata
juhust üllatuseks. Meie jõudsime tagasi kõik tervena
alles hommikul ning teadustasime oma juhusliku ettevõte
korda minekust ka Leitnant Hollandile kes meid selle
julge karutüki eest tänas. Selle aja jooksul oli ka
nüüd meile teine kompanii Lipnik Ahmani-ga
eesotsas meile vahetuseks ilmunud ning nüüd oli
meil võimalus liinilt lahkuda, sõitsime Tarvastuse
Mina Konstantin Iwani poeg Uustal. W all ohwit.
olen sündinud 22 Detsembril 1895 astal.
Luulube külas Parsama wallas Saaremaal.
Kus minu isa talu kohta pidas. Kunni 19.
elu aastani elasin ülewal tähendatud kohas.
Kus kolm aastad küla koolis käisin.
1915 asta kewatel 1. mail mobilisatsioni puhul
wõeti mind wene sõja wäe teenistuse
Teenisin Leib gwardi Preobrasenski polkus ./.
Лейб Гвардй Преображенский Полк./.
tegewas sõjawäes oli mina olin kolm
kuud õpusel ja siis saadeti liini peale
liini peal olin kuni 1916 a 15 augustini - sain
hawata ja sadeti petrugradi ospitali.
ospitalis olin paar kuud ja saadeti
uesti liinile tagasi ja olin kunni 1918 aastani.
Eesti wabaduse sõja wäkke mobiliseeriti mind
24 weebruaril 1918 astal Kuresaares ja sadeti
walka Soomusrongite tagawara pateliooni
seal opisin lüüs püsitega ümber käima
ja sealt sadeti L. R. Soomusrongi N 5 peale
1. Desant roodu rühma ülemaks kolme kuu
iooksul sõja osa võtmisest langen weltwebel
Maguse kuha peale. Määrati mind
1- Desant roodu peale weltwebli kohuste
täitjaks teenisin weltwebeli kohuste täitjana
kuni sõja lõpuni kõikidest Soomusrongi
N 5 lahingude osawõtmises kuni sõja
lõpuni Reserwi lastud 24 mail 1920 aastal
Praegu elan Saaremakonas Pärsama wallas
Lulube Mõisa asunduses krunt N 4.
töö äri on põllu töö. wene õiged usgu
pois mees  Tapal 23 VI 27.
w all ohw Konstantin Uustal
eemal olevasse poodi läksin. (olgugi vabal ajal) kuna
teised sõdurid seda alati teha võisid. Kooli lõpetamisel
määrati mind teenima Soomusrongide dav diviisi,
kus ma seitse kuud teenisin, esmalt jäo ülemana,
pärast rühma vanemana. Teenistusest vabanedes
astusin jällegi isa tallu põllutööd tegema.
Et isa terwisline seisukord wilets on, siis ka koha
pidamise mured ja tööd peaasjalikult minu kanda on
wabadel tundidel võtan ka kohapealsete asuvate
seltside ja ühingute tegevusest osa. Kaitseliidu
uueste asutamisel 1925 a. astusin kaitseliitu, kus
rühma vanemana tegev olen. Kuni kahekümne
aastani olivad mull alati mõtted kuidas kergemini
ja hõlbsamalt ilma vaevata elada saaks, põllutöö
oma pika päevaga, päeva tõusust päeva loojani, oli
mulle vastu meelt ja tundus raskena. Kuid nüüd on
mu vaated põllutöö, põllumehe ameti kohta
põhjalikult muutunud. Põllu peal töötan ma
16 tundi päevas palju parema meelega, kui 6 tundi mõne
muul alal, sest; „see jalg on ikka õigel teel - mis adra
taga käib.“ Politilisest elust osavotnud ei ole, ainult
nõnda palju, et valla põllumeeste kogu liige olen,
mis ka iga põllumehe püha kohus on.
Üldiselt kokku võttes ütlen: „Põllumehena olen sündinu
ja selleks ka jään." Maa elu ei vaheta ma miski
hinna eest mõne teise elukutsega
Meid waldas mingisugune kirg iga hinna eest need mehed
kinni püüda selguselle jõuda nende isikutes hobustele kannuksid
surudes kiirkaloppis järel jõuda ära unustates wõerast
teatmata küla wiibiwate waendlaste üle lähemaid teateid saades
nii kihutasin umbes pool kilomeetrid tuld awamata
jutsin umbes nii sada sammu lähetal kuid Ree peal
olewad mehed käänsid maja taha ja moment ollid Tee
peal püssid paljad ollin umbes 20 sammu kaugusel
kui minult küsiti kto judet Wastasin Naasse kuid
wastuse sain kakoi tebe sorta naasse samal momentil
nägin et waenlase sihik olli wõetud mulle otse kindel
õutsus hirm waldas keha kas siin pean langema elada
ja wõidela tahtsin mitte nii kergelt surra sellest ei oleks
kellegil kasu olnd lõin tugewa hoobi hobuse ribida
wahele hobune kohkus taga järsku hüppas waskule painutates
keha hobuse külje peale samas kõlas pauk mis jooksis
küle minu selja mind puutmata sele kiire liigutuse
läbi päästsin oma elu sada korda nüüd tulli ka
meelde et meie ta tagasi tee on wast läbi lõigatud
kuid õnneks küla olli tühi ühtlasi ka tühjus olli hinges
tröistis sellega et ollime oma kohuse täitnud.
Minu esimene poole kuu palk.
Peale Narwa wallutamist meid tõmmati tagasi
Mustajõe külasse kus jäid meie hobused moona
woor. Kuid meid juhiti kuri kuulsa Kriusa
külla alla wasak poole ne naroowa kaldale
kus algasid meie ja waendlaste tihe püssi ja kuuli-
piljutge tuli tihe tuli; mis ka ööse palju ei
tahnd waikida alguses hirm elu ette sõi närwe
kui pärast arjus ära olli nagu mingist puudus
kui laskmine waibus kuulide mitme sugune
wingumine ja lassud kuulipidujate mõdrin
23) käsk pidi täidetud saama, palju põles inimesi tulesse
ära, sest keegi külast välja ei läinud käskimise peale. Peale
meie poolt nende külade põletamist ei tunginud punawäe osad
enam meie eesliini ligidale, waid otsisiwad peavarju selle 5 klm
ära põlenud riba taga, nii et nad ei saanud mitte enam nii hästi
meie seisukohtadele peale tungida. 8, 9, 10, 11, 12 ja 13 novembril on liinil
seisukord täiesti waikne, ei ole kuulda püssi ega suurtüki laskmist,
öösel, kui ka päewal on alaline ühesugune waikus. 14. nowembri tuli-
wad punawäe osad juba kuni meie esimese liinini välja, paigutades
sinna eelpostid ja vahtkonnad. 14-30 nowembrini oliwad wähesed
kokkupuutumisd rügemendi ja punaste wahel, wahete wahel põrka-
siwad kokku meie rügemendi ja punawäe luursalgad ja piilkonnad,
samuti on laskmist suurtükkidest harwa kuulda, kuna suuremaid
kokkupuutumisi, lahinguid ei ole. Soomusrongid lasewad raudteel  was-
tamisi,igapäew on suurtüki laskmist raudtee poolt kuulda. Meid väeosad
teewad igapäew kindlustus töösid, kaewates varjupaike, kogumiskohte, kuulipildu-
jate pesasid ja jooksukraawe, mis positsioon sõjas hädasti tarwilikud
on, sest praegust peame positsioon sõda. 7 rügement kindlustab iga-
paewaga kawakindlaslt Irboska kindlustatud joonel, tehes raske kuulipildu-
jate pesi, sõdurite warjupaike, kaitse ja jooksu kraawe, samuti ka kaewiku-
te ette traattõkkeid. Wiimased jõupingutused oliwad rügemendil punastega
16, 17, 18 detsembril, kus punased püüdsiwad läbimurda rügemendi
rinnet Welje - Belkowo - Polschnowo juures, tungides peale tugewate jõudu-
dega metsases maastikus. Eesmärgiks oli ära lõigata Wana Irbos-
kat seljatagost ja raudteed, et kindlustatud joonel asuwad
rügemendi osad, samuti ka teised meie vaed oleks lõigatud olnud,
ja sellega punastel kontakt loodud nende omadega Narwa väe-
rindel, kus nad meile kõwaste peale surusiwad, et muuta rahu tege-
mise tingimisi meie kahjuks Tartus. Punaste kawatsused saivad
nurja aetud meie rügemendi 7, 8 kompaniide ja õpe komando kaas-
töö abil, kus nad Kaponiiri juures suurte kaotustega taganesiwad
ja maha jätsiwad palju surnuid, mis peale surma sinisteks muu-
tusiwad, millest järeldada võib, et nad oliwad purju joodetud
gifti ehk oopiumiga, et pealetungi soodustada purjus sõduritega.
Meie kaotused 3 surnut ja 9 haawatut, kuna mitmetel jalad pika
lume sees ahelikus olemisega 16/17 ööd ära külmetasiwad, muuhulgas ka
kapten Reinthalil, kes sealt jalamädanemise ja tiisikuse alguse sai.
Punased jooksiwad paanikas sealt minema, asudes kaugemale weel
oma endiseid seisukohti, kuna kosõginast kuni Iwerinoni punawäe
osad mitte väerindel peale ei tunginud, vaid endistel seisukohtadel
asusiwad, nähtavasti ära oodates löögigrupi edu Welje - Belkovo -
Polschnowo juures. 19-31 detsembrini enam suuremaid kokkupuu-
tumisi ei olnud terwel rügemendi rindel, nähtawasti kaotasiwad
nad lootuse igasuguse läbimurru ja edu peale rügemendi peale,
kuna oli kibe luurtegewus ja suurtüki tule wahetus. 31 detsembril
vastu 1 jaanuari 1920a. saiwad rügemendi osad kell 3 öösel kuulda
Tartus tehtud vaherahust, mis tormiliste kiiduavaldustega ja hääl
meelel vastuvõeti.
nii tõsiselt silmi vaatate?
Paul, Paul, Paul! naera-
tage üksainus kordki, naera-
tage, ma ootan!!
Kui ma juba nii kaua
Teie silmi olen vaadanud, ja
kõige viimaks naeratan, jah,
siis näen, nagu naerataks ka
Teie mulle vastu! Ah kui
armas, kui meelitav, on
nii teine teisele silmi vaada-
ta. Aga Paul, kui Teie
praegalt elusalt minu juures
oleksite, ei siis ei heidaks Teie
ühtainustki, nii tõsist pilku
minu otsa kui seda pildil
näen! - - - - - - -
jaama. Saatjaid oli palju. Tütarlapsed
jagasid meile lilli ja kõigi meeleolu
oli ülev. Kui olime juba vaguneis,
jättis al.kpt. Vervolt meid jumalaga
ja lubas hiljem meile rindele
järgneda. Siis hakkas rong liikuma.
Õhtuvidevikus jõudsime Mõisakülla.
Siin anti meile esmakordselt sõduritoitu
kalasuppi välikatlast - kalasuppi.
Söömist aga takistas üks "tehniline"
puudus, millele meist keegi varemalt
polnud mõelnud - meil ei olnud
lusikaid. Vanad sõdurid, kes enne
meid Mõisakülas olid, võtsid
saapasäärest igaüks oma lusika
ja sõid. Meie pidime ootama, kuni
vanad sõdurid söömise lõpetasid,
siis saime neilt laenata lusikaid.
Õhtul videvikus oli Mõisaküla taga
Kirbla pool lahingharjutus, mida ju-
hatas kindral Põdder. Teotsesime kitsa-
roopalise soomusrongi dessandina ja
meile õpetati, kuidas rongilt välja jooks-
ta ja ahelikku hargneda. Pärast
igast kompanist. Pataljoni ülem viibis mitu ööd päeva
11nes kompaniis Brackanni tän. N1.
Et pataljon mõne kuulipildujaga ja ainult püssi-
dega oli varustatud, sain pataljoni ülemalt korral-
duse sõita Viljandisse ja tuua sealt kuulipildujaid.
17.02.18 pidul viibides saadi teada, et keegi Aleksander
Sopp laotab kuuldusi pidul, et enamlased tahavad 15 naela
purokseliiniga õhku lasta Pärnu linna silla poolset osa,
süütenöörid olla seatud kõik valmis. Samasugune laeng
pidi olema üles seatud "Niidul", linna vastaspoolses osas, kuid
viimane osutus valeks. Sopp oli kadunud peale sarnast
juttu levitamist. Saadeti otsima meest /Max Bersin, Lelle, Jaak-
son Braakmann, Puls. Need said Sopp'a kätte viimaks
karskuse seltsi "Valgus'e" ruumidest, kus hakati ülekuu-
lama poissi. Alguses ta ei tahtnud omaks võtta midagi,
kuid tunnistas viimaks siiski räägitu omaks ja õigeks.
Meie meeste poolt sunniti poissi näitama laengu
täpset asukohta. Kohale minnes teel olla poisile lastud
teha, "seeno ja solomo". Kuuldus osutus tõeks. Pürok-
seliin ja süüte nöörid visati jõkke. Poiss pisteti eeluurimi-
se alla, kui kahtlusealune. Algas juurdlus, mille
tulemuseks oli, et poiss osutus isiklikult õigeks, tema olla
ainult kuulnud, kui punased rääkinud sellest, kaas-
tegelane pole olnud ning vabastati vanglast umbes
nädal peale saksasõjaväeosade Pärnusse tulekut.-
(Lelle, Puls, Jaakson määlestused).-
18.02.18 asusin teele Viljandisse, kus paar päeva
kuulipildujate vastuvõtmisega olin ametis ning pöör-
rasin Pärnusse tagasi 21.02.18 päevase rongiga, millest
veel pärastpoole.
Lipnik Reimann tegi palju tuska ka punastele.
Tema erialaks oli püsside äravõtmine punase kaardi-
väe meestelt, kes seisid ehk käisid tänaval püssidega.
Üht laulu tahan luua ma
Mis sundis iljuti
Ühe noore tütarlapsega
Kes poistest pettetud!
See tüttarlaps on tutaw mul
Ja kuulus mitmel pool
Ta armastusel polnud äärt
Ta õitses kenaste
Ja roosi karwa huuletest
Tall sõnad kõlasid
Ta taewa karwa silmatest
Arm eldus wälkusid
Ta oli nii kui lõuna tuul
Mis puhus sojaste
Ja nii kui lill mis mai kuul
Ta lehkas kenaste.
Ta õied olid ilusad
Mis pungast lahti lõid
Ja marjad kaunis magusad
Kust mitmed süüa said.
Rõemuga ma magaks hauas