Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Hispaania sündmustesse "mittevahelesegamise"
poliitika 1936-1939. a.
ajaloo V k. Aili Suur 12. (L. Roots).
Neljapäeval 12. apr. kell 17. aud. 82.
1. Sari "Eesti rahvuslikud suurmehed" kodanliku
natsionalismi levitajana.
ajaloo IV k. Vilma Vares (E. Plotnik).
Nõukogude Eesti intelligentsi kujunemisest aastail
1940-1948. ajaloo V a. Meeli Vooder (H. Moosberg).
7. sept. juhatuse - 10. juhatus 9 liikmeline
19. sept. aruandlus-valimiskoosolek. Osavõtjaid 35
21. sept. juhatuse koosolek.
27. sept. Pedagoosilis-metoodilise konverents. 26 osavõtja
Ajalootunni näitlikustamisest" E. Saul (V)
Keskkoolis kasutatavate ajalooõikute kriitika.
12. Pärn. (V).
5. veet. töökoosolek osavõtja 35
E. Leesment "ülestõus ristlejal "Pomjut Asova "1906. a."
23. okt. juhatuse
30. okt. töökoosolek. osavõtja 30.
Dolcino ülestõus (Märtin)
Jacquerie ülestõus (Ligi)
16. nov. töökoosolek. osavõtj -29.
Ing. Ameerika teine rinne. Malvõgin. vene keeles
30. nov. töökoosolek osavõtja 32.
Lenini monumentaal propaganda dekreet, selle
tähtsus ja kasutäimine nõukogude skulptuuri-
loomingu arengus. Varang (V)
14.dets. töökoosolek osavõtja 29.
"Imperialistlik Põhja-Atlandi liit "Silvia Tasane (III)
15.dets. juhatuse.
12. veebr. töökoosolekul osavõtj 42.
"Kutuzovi vastupealetung 1812. a. Isamaasõjas.
J. Kahu (Leningradi Ülikooli aspirant)
29. veebr. töökoosolek osavõtja 15.
L. Müürsepp Esimesed sotsiaalidemokraatlikud ringid
12. Liim "Tartu üliõpilaste revolutsioonilise liikumise
ajaloost Stõlõpini reaktsiooni aastail.
29. apr. töökoosolek osavõtja 20
muljeid minsui Riikliku ülikooli ÜTÜ teaduslikust
konverentsilt. L. Meri.
Tartu Riikliku Ülikooli ehitised. Varang.
6. mail töökoosolek osavõtja 23
Hiina Rahva vabariigi majanduslikud ja kultuuri-
lised olud. R. Männamaa.
Ka esines külalisena ajalooringis
Läti Riikliku Ülikooli ajaloo-osakonna III
kursuse üliõpilane Inarts Skujinš ettekandega
"Progresiivne üliõpilasliikumine Riia ülikoolis
aastast 1918-1934" Läti ajaloo-osakonna
üliõpilase külaskäik on mõeldud vastusena
meie ülikooli ajalooringi liikmete H. Palli
ja A. Vahemetsa esinemisele Läti-Riikliku
ülikooli ÜTÜ teaduslikull konverentsil
Oma ettekandes andis külaline sisuka ülevaate
läti progressiivsete üliõpilaste võitlusest
kodanliku diktatuuri ja reaktsiooniliste
üliõpilasorganisatsioonide vastu. Pärast
ettekannet arenenud diskussioonis puudutati
mitmeid nii naabrite kui ka meie endi
üliõpilaselu aktuaalseid küsimusi.
peale eespoolnimetatute võiks veel ära
märkida O. Langseppa "Eesti spordiajaloo
suurkuju Georg Lurich",
Ka uujunes huvitavaks õhtu "Kuidas see ?
oli esiisade ajal"
esinesid
31. oktoobril 1957 toimus Suure Sotsialistliku
Oktoobrirevolutsiooni 40. aastapäevale pühedatud
teaduslikul konverentsil H. Palli (V k) "Suure Sotsia-
listliku Oktoobrirevolutsiooni maailma-ajalooline
tahtsus" (juhendaja prof. H. Moosberg), R. Vahemets (IV k)
"Tallinna Tööliste ja Soldatite Nõukogu tegevus
Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni ettevalmista-
mise perioodil V" (juhendaja prof. H. Moosberg)
Stalini teose "Sotsialismi majandusprobleemid
NSV Liidus ja partei XIX kongressi materjalide
rakendamine ajalooteaduses.
Ajaloo õpetamise metoodika uurimisi
Kommunistliku moraali kasvatamine
ajaloo tunnis
Eesti-töölisliikumise ajalaost.
V. Kingissepa revolutsioonilise tegevuse algus. Eiber
Hans Heidemann. Rungi
Aleksander Leiner. Nurmid
Eestis. Liin
Bocu dekabristde ideede kandjana Eestis, Meri
Hans Heedemann töölisklassi ja kehvtalurahva
võitluse organisaator Lõuna-Eestis. Rungi
1905-1907 a rev. sündmused Tartus.
1918-1920 a klassisõja küsimusi.
Bolševistlik ajakirjandus Eestis esimesel nõukogude
võimu perioodil 1912-1919 jaanvärk.
üliõpilasliikumine Eestis 1907-1912. Liim.
Tartu ajaloost.
Arheoloogilised andmed Tartu vanima ajaloo kohta
Molvõgin.
Tartu feodaalse killustumise perioodil. Pet
Tartu aastail 1550-1710. Jakobson
Tartu aastail 1710-1917 Tingre
Nõukogude Tartu. Hollina.
Talurahvaküsimus Eesti- ja Liivimaal XIX sajandil
Pehi feodaalkorra suhete kriitikuna. Kaev
Talurahva diferentseerumine Lõuna-Eestis 19. saj. I poolel Moloogin.
Ajalooliste sündmuste käsitlus Ed. Vilde teoses Mahtra sõda.
Ajalooliste sündmuste käsitlus Ed. Vild "Anija mehed. Tusov
" " " "  " " "Prohvet Mals" Malu Urbel
Liiv.
Talurahva diferentseerumine Eesti 19 saj II poolel. Jakobson
Nõukogude Liidu Välispoliitika
Nõukogude - Hiina suhete areng 1917-1952
Nõukogude vastase interventsiooni kujunemine
Pehõlpadi all 1919.a. Rooma.
Põhjasõja lahingud Eestis. Teras.
Tallinna ajaloost.
Tallinna kunstiajaloolistest mälestusmärkidest.
1861. a talurahvareform marks. - leninismis
klassikute hinnangus. Lepiste
Rahvademokraatlike maade tekkimine ja nende
tee sotsialismile
Rahvademokraatia kui proletariaadi diktatuuri
vorm üleminekul sotsialismile. Ligi
Hiina rahvavabariik teel sotsialismile. Männamaa
Kesk- ja Kagu- Euroopa vabastamine Hitlerlike
okupantide võimu alt nõukogude armee poolt
ja selle ajalooline tähtsus. Kustin.
Sotsialistliku mõtte areng utoopiast teaduseni
Thomas Morus ja tema "utoopia" Maar, Mets dets
Campanelle ja tema "Päikese riik" Kollina dets
P-Ameerika Ühendriikide agressioon hiina rahva
vastu, eriti aastast 1945-1951. Ligi.
India rahva võitlus oma vabaduse eest
15. sajandil. Leeman.
ettekannetena, kirjalikult vormistatud artikli-
tena, konverentsi- või auhinnatöödena V. Tea-
duslikel ringidel on mitmesuguseid tööstiile,
mis võivad olla tingitud nii teaduse eriharude
spetsiifikast kui ka väljakujunenud tradit-
sioonist. Osa teadusharusid (füüsika, keemia,
kelleteadused) lubavad raskemini leida ringi-
des käsitlemiseks probleeme, mis võiksid te-
kitada huvi väljaspool antud kitsa tea-
dusalaga tegelevaid üliõpilaste ringkondi.
Kuid on teadusharusid (ajalugu, kirjandus),
mis juba oma olemuse poolest on määratud
hulkadell
on ka ajalooring olnud oma 18-aastase
kaasa tõmmata üliõpilasi teaduslikule
tööle, arendada teadusliku uurimistöö
vorme ja levitada neid üliõpilaskonnas,
korraldada ettekandekoosolekuid ja auhinna-
tööde esitamist, populariseerida teadusalaseid
ja poliitilisi teadmisi nii üliõpilaskonnas
kui ka väljaspool ülikooli.
Järgnevas töös on valgustatud aastate
ettekandes tahaks
järgi kõigepealt ajalooringi organisatsioonilist
külge, põhilist töövormi, see tähendab ette-
kannete koosolekuid, konverentse, populaarteadus-
nagu
likke ettekandeid, muid üritusi (laualeht,
ekskursioonid, temaatilisi konverentse, kohtumis-
1960-ndate aastate kunstnike põlvkond - on tänapäe-
va nõukogude eesti kunstnike seas kesksel kohal.
1960-ndaid aastaid, võib kogu edasise kunstiarengu
seisukohalt pidada uue arenguetapi hoogsaiks
algusaastaiks. Nõukogude Eesti kunst astus uude
arenguetappi küll juba 1950-ndate aastate II poolel,
kuid siis välja astunud noored kunstnikud ei ol-
nud läbimurdeks nii monoliitselt ühendunud
kui 1960-ndatel aastatel, mis oli kujunenud
ka kunstisoodsam situatsioon.
Järgnevalt vaadeldakse, kuidas 1960-ndate aas-
tate keskpaiku ERKI-s õppinud kunstitudengitest ku-
junes Anki nime all 1960-ndate aastate II poolel
end maksma pannud noor avangard, kuidas
oli see seotud üldise kultuurisituatsiooniga.
dis algas üliõpilaste Teadusliku Ühingu põhikirja
vastuvõtmisega 1962. aastal, selle järel asuti
ÜTÜ liinis enesetäiendamisprogrammi reali-
seerima loengutesarja organiseerimisega XX
sajandi kunstist, mida õppepogrammis ei kä-
sitletud.
Pandi alus iseseisvate tööde näituste (ITN) tra-
ditsioonile ERKI-s. Esimene sellelaadne näitus
toimus 1964.a. kevadel.
1) T. Vint, M. Leis, E. Ootsing [M. Mutsu], J. Arrak, K.
kaasik, I. Pallo-Vaik, A. Vint, T. Laanemaa, jt.
Hakati korraldama ÜTÜ teaduslikke konverent-
se, kus tuli ettekandmisele kogu aasta vältel kogu-
tud teave, mida käidi otsimas Moskvas, Lenin-
gradis (nii omal käel kui komandeerituna),
mida tõlgiti kätte saadud võõrkeelseist allikaist.
ühel ajal, oli ITN-i lahutamatu kaasosaline
- näituse arutelu - konverentsi ja ühtlasi ITN-i kok-
kuvõttev üritus, kus osales ka juba tunnustatud
nõukogude eesti kunstnikke.
Nn. ankilaste tegevus ei piirdunud instituu-
diga. Tööde eksponeerimise kohtadeks olid peale
ITN-de paljud poolavalikud väikesed grupinäitused,
esimene neist 1964. aastal "Estonias". Näituste põhi-
osa moodustasid väljasõitudele, kohtumistele ja
mujale kaasa võetavadekspositsioonid.
Suhtlemine teiste kõrgkoolide üliõpilastega toi-
mus ÜTÜ liinis. Tähedadnad sidemed olid Tal-
linna Riikliku Konsevatooriumiga, kus korral-
dati ERKI loengutesarjale analoogilist üritust
muusikaliste sügispäevadena XX sajandi tõsise
muusika tutvustamiseks.
ERKI ja TRK suhtlemisringi tõmmati
1964. aastal muusika ja kunsti nädala organiseeri-
misega Tartus kaasa ka Tartu Riiklik Üllikool.
Kohvik "Pegasus" oli 60-ndatel aastatel
1957/58.
16. oktoobril 1957. aastal toimunud aruandlus-
millest võttis osa 31 inimest
valimiskoosolekul, valiti ajalooringi juhatuse
esimeheks Aigar Vahemetsa IV kursuselt, NSV Liidu
ajaloo sektsiiooni juhatajaks Tiit Tender / III kursuselt.
ja Tunne Sink-Kelam üldise ajaloo sektsiooni juhatajaks
(VI. kursuselt) ning teaduslikud jahendajad olid
dotsent J. Konks ja van.-õpetaja E. Plotnik.
sellel
Analüüsides ajalooringi tegevust käesoleval
õppeaastal, tuleb märkida olulisi muutusi
ringi töös. Kõigepealt on kadunud kursusetöid
refereerivad koosolekud. Nende asemele on
asunud elavad, dikussioone tekitavad koos-
olekud, mille teemadeks on ajalooteaduse
aktuaalsed uurimused. Nii äratas üldist
huvi üliõpilaste laiades ringkondades dis-
kussioonikoosolek teemal "Eesti-Vene
poliitilised suhted 9-13. sajandil", milles
põhietekandja Heldur Palli läks oma seisu-
kohtadega julget loomingulist teed mööda.
Ettekannet, mis toimus 14. noveembril
oli kogunenud kuulama 122 osavõtjat
ja koosolek kestis ligemalle 3,5 tundi.
Suurt huvi äratas kõige värskema
statistiline materjali alusel läbiviidud
diskussioon proletariaadi vaesumise üle
tänapäeva kapitalistlikus riikides.
13. detsembril kogunes keemia hoone ring-
auditooriumi 112 osavõtjat kuulama
Mart Alleri ilmekat ja rikkalikult illustree-
ritud ettekannet "Eduard Viiralti osa Eesti ja
maailma kunstiajaloos"
25. aprillil toimus esitasid IV kursuse II
üliõpilased L. Soom ja Ü. Vooglaid ettekande
"Korporatsioonid ja üliõpilasseltsid Tartu
ülikoolis kodanliku diktatuuri perioodil".
andis kujuka pildi arvukas osavõtt (115 inimest)
kõigist teaduskondadest.
Algul andis Ü. Vooglaid lühikese ülevaate
Tartu üliõpilasseltside ja korparatsioonide
teavest, nende klassi-iseloomust ning põhili-
sest eesmärgist kasvatada noorsugu kodanliku
ratsionalismi ideoloogia vaimus. Üliõpilane
K. Soom rääkis kodanlike üliõpilasorganisat-
sioonide reaktsioonilisemast osast, korporatsi
korporatsioonide baltisaksa buršidelt
ülevõetud traditsioonidest ja korparatsioonide
omavahelistest tülidest.
Ettekandjatele esitati palju küsimusi
üliõpilasorganiratioonide tegevuse, asukohta-
de, kommete, värvide jne. kohta, küsimus-
tele vastamisel tuli ettekandjaid "abistada"
õppejõududel prof. H. Maasbergil, dots. H. Siilivask.
Õhtuid jne.) ja auhinnatöid. Kui mõni
lõik või ettepanne puudub, siis see ei
tähenda, et sellega ei ole sel aastal
tegeldud, vaid seda; kas ei ole vastavaid
materjale minu käsutuses või ei ole midagi
eriti märkimisväärset.
Käesoleva töövalmimiseks olen kasutanud,
nii suulist mälestust, mis küll ajajoonil
on oma täpsusest kaotanud, kui ka aruandeid,
tööplaane ja muid pabereid, mida on eriti
vahe säilnud esimeste aastate kohta. Peale
selle on ka üksikuid töölõike käsitletud
ajalehtedes "Tartu Riiklik Ülikool", "Edasi"
/"Postimees"/ "Noorte Hääl" ja mujal.
Ühtasi vabandan veel kord nende ajalooringi
liikmete ees, kes ei leia oma nime selles väi-
keses töös eespool nimetatul põhjusel või
mingil teisel põhjusel. See töö vääriks
põhjalikumat ja pikemaajalisemat
uurimist.
Töö koostamisel ja valmimisel on abista-
nud omapoolsete heade nõuannetega TRÜ
ajaloo õppejõud nn-d: K. Siilivask, S. Vahtre,
H. Piirimäe j. F.
Siinkohal avaldan tänu kõigile, kes on
kaasa aidanud selle töö valmimisele.
1951/52
Viies üliõpilaste teaduslik konverents 21. - 30. märts 1912. a.
"mingisugune teadus ei saa areneda ja edeneda ilma arva-
muste võitluseta, kriitika vabaduseta" J. V. Stalin.
Plenaaristungid.
Reede 21. märtsil 1952 a. kell 1800
1. Avasõna, ÜTÜ wolikogu esimees K. Siilivask
A-II) K. Toem, V k.
3. USA imperialistide taotlused muuta ÜRO oma agressiiv-
se poliitika tööriistaks 1949-1951.a.
Lõppsõna teadusala prorektor prof. E. Martinson.
ajaloo sektsioon.
Teaduslik juhendaja van. õpetaja L. Eringson.
Sektiooni juhataja Liivia Kivisaar
Pühapäeval 23. märts. kell 10. peahoone 5
Käärik, Aino - III k. "Marksismi-leninismi klassikud
ameerika imperialismist" Juhend. L. Eringson /W102/.
Teisipäeval 25. märts kell 17 peahoone 5.
Mälberg, Aime, IV a. „Saksa demokraatliku Vabariigi
moodustamine" juhendaja van. õpet L. Roots (üldaja)
Külalisettekanne Leningradi A.A. Ždanovi nimelisest R.Ü.
Reede, 28. märtsil kell 17. peahoone 49.
Vahtre, sulev V k.
"Aasia rahvaste imperialismivastane võitlus pärast
Teist maailmasõda." juhend L. Roots (üld).
kelam
T. Sink-  (IVk) 1957/58
"Tallinna miilitsa uurimus Suure Sotsialistliku
Oktoobrirevolutsiooni perioodil" (juhendaja prof. H. Moosberg)
Kaheteistkümnes üliõpilaste teaduslik konverents
toimus 16.-20. aprillini 1958.a., uus ajalooringi
liikmed esinerid 7 tööga.
Plenaaristungil esinesid A. Kaasik "Kümme
aastat TRÜ ÜTÜ tegevust ja Maris Kütt
"1858. aasta talurahvaülestõus Mahtras".
Lisaks nimetatuile on kahtlematult üheks
Heldur Palli "Agraarsuhted XIII sajandil Eestis"
(juhendaja van. õp. S. Vahtre), uus ettekandja
näitab, et XIII sajandi algul oli Eesti jõudnud
võrdlemisi lähedale riigi tekkimise protsessile.
Samuti võiks nimetata veel Vilma Vares /IV kur.
"Sari "Eesti rahvuslikud suurmehed" kodanliku
natsionalismi levitajana" (juh: ajalootead. kand.
sündmustesse "mittevahelesegamine poliitika
1936-1939. a." (juh. aj. teadu. kond. L. Roots).,
Meeli Vooder IV k. "Nõukogude intelligentsi
kujunemisest aastast 1946-1948. (juh. prof. H Moosberg)
40 snt
Viljandis 28.X.34.
Palun siaatke minule ristimis
Tunnistus, järgmise adressiga.
Viljandi Prandsuse Tänv
No 10. A. Tuhk.
Märkus: Ristimistunistust
vajan Viljandi Tööstuskooli
juhatajale esitamiseks.
Austusega: August Tuhk.
10 weebruar
1937 a.
w. a
Kaarma koguduse
õppetaja.
Ado Janson kärla
koguduse liige palun
õppetajad minu palwet
tähele panna praegu
kus nõutake perekonna
rekisri laaritust mule
Ema on olnud kaarma
Koguduse liige ja sünd-
ind sääl, abi elumises
koguduse nii siis Karla
walla raamatute järel
Selepärast peab minu ema.
Kaarma kiriku raamatustes.
olema Siis palun teid V. a. Herra
Õpetaja mulle saata minu
ema neiu põlwe neme kohta
Kiriku tunnistus et tema nimi
oli Liisa Roomelt.
see tunnistus lähes mulle.
oma wäär nime muutmisel.
kirjad on kordas, aga puutub.
weel ainult minu ema neiu
põlwe nime tõentuse kiri.
teie kogutuselt.
Palun siis südamest Õpetaja
Herra olge nii südames lahke,
ja täitke minu alandliku palvet.
muidu tean ma et tema oli
Kaarma kogutuse liige aga
see ei aita peab teie poolt
järg numbrid
läks minu käest
Herra K. Reinart.
Liisa Roomelt:
Palun mitte minu palwelt ära tütida
aga mis tehja minu asja lugu ei
luba teisti muud kui pean jälle
sind oma palweka tülidama minu
asi ei edene muitu mitte kutagi
tahan oma wäär nime muuta ja
ilma minu ema tütruk põlwe
liig nime peab seles nime muut-
misel teada olema;
Ma arwan et sinu ema ja minu
ema olid muitugi ühe liig nime,
peal siis kui naad olid weel alles
mehele minemata palun sind
armas Karla ole nii kallis mees
saada mulle see teatus kus kiriku
kogutuses sai nemad ristitud ja
leeridud ja mis oli nente liig
nimi tütarlapse ajal.
Minu ema tütruku liig
nimi peab teada olema ja ka
mis suguse kirikus sai naad.
ristitud ja leeritud ka oleks
wäga ea olewad kui sull läheks.
korta selle kiriku nimi kus sai
minu ema ja isa laulatud
isa nimi oli Toomas ja ema
nimi oli Liisa.
Noh kui ka seda laulatamise
kirikud sull kerge pole leita.
ehk läheb ka siis läbi kui aga
need 2 asja saaksid mulle
wõimalikult saada ole nii
kallis sugulane ja katsu
üht ehk teist moodi mulle
need sult palutawad teaded
saada olen päris ädas selle
oma ema turuk polwe liia.
nime pärast.
Palun sind weel kord nii
rutu kui sull wõimalik on
minult palutawad palwed.
täita. Ma saadsin joba
ühe kirja sulle aga see aadres
oli nõnda puudulik aga nüüd
sain ehk parema aadresi
Teile kõiki perekonnale wäga
tuhad kord palju terwisi.
Palun kui mulle kirjudad siis
kirjuda ka oma elust mulle kutas.
teie terwis ja elu kaek on
jään nüüd jälle ootma sult
palutawad wastust
Jumalaga sinu ema
õe poeg A.Kristumann
(Aadres) Uumõisa post. Akent.
p. k. 3. Orisaare
Weere küla AK.
7. Märtsil
EV.-LUTH. USU KIRIK
KAARMAS
Kärla valla pereks.
"19" nov. 1934a.
ametile.
No 704.
Saatekulu ära saatmisel
saadan tunnistuse välja.
Lisa: 15. snt.
Märkus: tempelmarke palun
mitte saata.
V. Kirotar
Kaarma Ev.-Luth. usu kog.
perekonnaseisuametnik.
19 15III 37. a.
Õpetaja!
Kord wist joba päris Uuemõisa
walla walitsus teilt Toomas.
Kristumanni laulatuse kohta
teadeid. Ja olide wastanud et
teie ei leia oma Kiriku raamatust
nii sugust nemelist laulatuse
kirju. V.a Herra Kaarma kiriku
Õpetaja. mina olen selle Toomas
Kristumanni poeg A Kristumann
ja minu ema kes selle T. Kristumanni
abikaas oli on Moratsis sündinud
ja tema oli Kaarma kiriku
liige ja neiu polwe nimi oli.
temal Liisa "Roomelt"
ja tema ema nimi oli Reet. ja
isa nimi Negulas Roomelt.
Kaarma koguduse Õpetajale.
Kodanik Vladimir
Aleksandri p. Üksti
Uuemõisa vallast, Kesk-
vere asundusest, Mõisa
talust.
Minu ema Juuli, Jakobi tütar
Salm (praegu Üksti), sündinud 5. mail
1879. a. Kastil, ristitud Kaarma ki-
rikus, elab Pöidel. Vajan tema risti-
tunnistust perekonnaseisu ametile
ettenäitamiseks abieliumise puhul.
Seks palun Teid ehk koguduse Õpe-
taja puudumisel koguduse pere-
Härra Pastor!
Saatsin Teile 21. aprilil kirja milles
palusin mingisugusid teateid või
andmeid Otto Vilsaare isa, Gustav Willem
sündimese ja surma pääva kohta.
Neid andmeid tarvitab Otto Welsari poeg
Valentin Saksamahl kus tema sõja-
vangina satteenud, elama jäänud.
abiellnud, ja nüüd oma laste pärast
tungiwald andmeid wajab muidu neid
koeri ega kooli ei wõeta. -
Tähtis oleks meil Gustav Welsari
sünni ja surmapääw nii ka tema
abikaasa, mina arvan et oli üks
sündinud Rosenfeld. Praost Maekle ei
leidnud siin kiriku raamatutes
nende kohta mitte teateid nii et arva
me nad peaksid kaarma kirikus
maetut olema, sest et seal Murratsis
wai Roosmal elasid. Dokumentid.
peaksid saksa keeles kirjutatud
on tema sünind 17 det.
aadres oleks
1844 a Krisjani t. Miina
Mikk Antsi külast.
Kärla post kost.
aga tema ema nime ei
Kandla II küla
tea ma mitte
Palun südamest
Õppetajad wanatest
Kaarma kiriku raama-
12.II.32
tust ülese otsida ja mulle
tema sündimise tunnis
tus saata olksin isiklik
kult õppetaja juure tul
nud pikka tee läbi palun
Õppetajad posti kaudu
seda toimeta
25 sen. saadan markis.
Kuresaares 1 matsil 1937.a.
Kaarma koguduse õpetaja
Hra A. Kõiw!
Palun minule saata, wäljawõtte. Teie Kiriku raa-
matutest Aleksander Simmo poja Treumann'i ja tema
abikaasa Juula Karoline sündinud Tõnnsoni sünniaegade
Mina wajan neid andmeid, perekonnaseisuametis,
perekonnakirjade korraldamisel.
Ühtlasi lisan ligi, kantselei kuludeks 50 sendi ja
posti kuludeks 10 sendi eest kirjamarkisid.
Kõige austusega E. R. Treumann.
Uus-Roomassaare 14.
h. A.
hr. Kaarma ew. lut. kog. õpetaja.
Minul kui endisel Kaarma koguduse liikmel oleks Teile palwe, kui
Teie sellele saaksite vasta tulla, see oleks et Teieminu paberid
s. o. minu ja minu ema ema isa sünni ja ristimis tunnistused
minu perekonna paberite korraldamiseks ära saataksite.
Teie kui kiriku õpetaja teate paremini kui mina mis perekonna
ja rigistreerimise paberite korralduseks tarwis läheb.
Palun need mulle ära saata nii kiirelt kui jõuade, milleks
saadan teile kulude katteks kaheksakümne viie senti eest
post marke.
Austusega. Juljus Umal.
Tallinnas. 9. veebruaril 1937 aast.
Minu isikutunnistuse peal on minu perekonna nimi Omal
kuid kiriku raamatutes on vist Umal, ema neiupõlve
nime järgi.
Kaarma Ew. Luteri usu
kiriku õpetajale.
Palun wäljasaata minu
isa Ado Juhani p. Rüpp'i
sünnitunnistus. Kirjas nimetud
tunnistus on wajalik esitamiseks
kohtule, minu pärimisõigustes
kinnitamise puhul.
Kuludeks siin juures 40 sendi
eest postmarkisi
31 oktoobril 1934 a.
H Rüpp
Hermanja Rüpp
Püha m. 6
Kuresaare.
W. Loewis of Menar.
Kuressaare
Kuressaare, Pikk, 41.
6. juulil 1934.
härra pastor.
Minu õe tütrel Harriet Marga-
rete Karin von Harten, sünd. 13. Sept.
1905 a. vana Kalendri järel ja ristitud
Kaarma kihelkonnas, kelle praegune
elukoht on Zoppot´i linn Danzigis, on
vaja ristitunnistus. Sellepärast palun
Teid väljaanda täielikut ristitunnistust
(vanemate ja vaderite nimedegi ja usuga)
niisuure paberi peal, et võimalik oleks
tõlkida. Palun väljasaata nii nobedasti,
kui võimalik minu aadressi peale.
Siin juures 25 santi tunnistuse eest ja
10 senti saatmise eest.
PEETELI KOGUDUSE ÕPETAJA
Tallinn, 27. oktoobril 1934.
BIDDER
Korter: Vismari 2-2, tel. 456-05
Eesti ev.-lut. kiriku Sisemisjoni Seltsi
Büroo: Kentmanni 6. tel. 459-92
peasekretär
Tallinna Linnamisjoni õpetaja
Armas ametivend
leian, et Marie Sild'i, Miina Reimanni tr. kiriku-
täht puudub siin. Marie Reimann, Miina tr. on
sünd. Mustjala vallas 23. X 1905, ja on vist Kaarmas
leeris käinud. Kui ta kirikutäht on Kaarmasse
saadetud, siis saatke palun  see kiri Kaarma
ametivennale, 1930. a. peale on ta Peeteli kog. liige,
kuid 1927 a. on ta elanud. Hallistes ja seal abiellunud.
Marie Reimanni (rsp. Riemann'i) kirikutäht
on saadetud Mustjalast 1910 aastal Kaarma kogudusse.
Mustjalas, 1.XI 34.
õp.
konnaseisu ametnikku kiires korras
saata väljavõte sest ristitunnistusest.
Ka võiksite saata selle kirja Tornimäe
ap.- õige usu koguduse perekonnaseisu
ametnikule, preestrile, Tornimäel,
Uuemõisa postiagentuuri.
Lisa: 35 snt. postmarkides saatekuluks.
Keskveres, 8. II. 1934. a.
v.üksti.
Evangelis-lutherline
Kose kogudus.
30.X 1934 a.
Kaarma
No 1395
Aadress: K0SE.
24. juunil 1934a suri
Alavere wallas Pikval ja
maeti Kose kog. kalmistule
Kaarma kog liige Eliise
Kristine Kuris, s. Vahter,
Vana
RJõgi
Ma käisin täna Pöidi kiriku
õpetaja juures siis tema
räägis mulle suurt uutist
et teie poeg olla Püha kiriku
õpetajaks kui tema nii suur
mees on küll tema ehk aitab
ka sind neid palwed täita.
mis ma sinult südamest
palun jään kindlast lootma
et ika minu palwet kuulta
ja tähele paned et see ehk küll
sulle suurt tüli teeb aga
ana see ka mulle andeks
ma muidu sind nii ei tülitaks
aga muitu asja läbi wiia.
Aga kõike parem oleks ika kui
selle kiriku kogutuse teada saaks
kus nemad ristiti ja leeridi
nõnda kallis sugulane
Tõentuse kiri ja teie all kiri
ja kiriku pitsatika tõentus
minul ei ole tema wanemate
teateid waia aga ainult et minu
ema neiu põlwe nimi oli Liisa
Roomelt seda teated palun
wäga mulle saata panen
ka post marka ligi et teie
rutem saate mulle paluwat
palwet täita.
Jäen lootma ja ootma et
minu teie minu palwet kuulda
wõtate ja tähele panede
Teid Austuseka AKristumann
(aadres) Uuemõisa post. akentuur
p. k. 3 Orisaare.
Ak...
Kaarma kihelkonna pere-
konnaseisu ametnikule.
Palun mulle kiires korras saata
minu sünniteade, mida vajan
perekonnaseisu tunnistuse koosta
miseks. Olen sündinud Elmel 24
juunil 1886 aastal, ristitud 6mal
juulil (v.k) Siin juures kantselei ja postikulu 35 snt
Johann Karli p. Knuut
Tuudil 17 m. 1934 a.
Tuudi p. ag.
KÄRLA VALA
Kaarma Ev. Luteriusu koguduse
SAARE AAL
Perekonnaseimametniku. Vaimulikule.
"31. Jaanuaril 1937.a.
No 2040
Palun mulle saata Karl Õun'a - sünd
Saare-Kärla p. ag.
1830.a. Kudjapäl ja tema abikaasa Edi Õun-
sündinud Lätt - sünd. 1937.a. Kudjapäl-
sünniteatised
Mainit dokumendid on tarwilikud nende tütre
Miina Puppart - sünd. Õun - perekonnakirjade kor-
raldamiseks perekonnanime muutmise
J. Soosalu
Uusna
N 120 Prodt d. 6 Maerz 1880 113
sel 26 Febr. 1880
No 65.
Holstre wallawalitsuse kätte.
Ülewal nimetud wallawalitsus saab
seeläbi sõbralikult palutud seal wallas
Hansu weske peal olejale siit wallaliikmele
see kange käsk anda lasta et ta puudu-
mata sel 10 Märtsil s.a. oma pearaha
siia walla walitsuse kätte ära maksab:
Johan Reiel 7 Rubl. 75 kop.
Kui nimetud mees 11 Märtsil s.a. oma maksu
kwitung ülewal nimetud wallawalitsusele ei ole
ette näidanud, teda nii pea wangi wiisil siia
wallawalitsuse kätte saata.
Wallawanem: H. Täht.
mingisuggust wõimust. Peäle selle min-
na pallun trahwi ei mitte omma kas-
suks, agga willandi kihhelkonna waes-
te tarbeks, kellele ma ärra jaggan sedda
rahha, kui mele pärrast on Kohtule,
ühhe Holstre kohtomehhe jures,- kui ei
olle mele pärrast, et ma jaggaksin
kirriko wöörmündri jures.
Willandi Õige-Kerriko Praos, Preester
Õ. P. P.
Holstre walla Wallitsussele.
Willandi Preester.
1865 aasta iulikuu
29 päwal.
N 104.
Willandi lin.
Selle kirja peäle, mis Teie ollete
saatnud. minnule N 119ma all sel 29mal
Julil, minna annan Teile teäda, et
minnu polest selles Teie kirjas ülles-
pantud teädust nõuakse mitte teist
korda, agga essimest ükspäinis korda.
Minna arwan, et essimest korda sedda
teädust Teie nõudsite Tuhhalane
Kirriku Herra käest, nenda kui selle
Teie kirja pealkirjotus näitab.
Annan ma ka sedda teädust, et
nüüd Holstre wallas neid Õigeusu
innimeisi, kes on wannemad, kui 7 aastad,
arwatakse 106 meeste ja 91. naeste
rahwast.
Willandi Prester N. Schtshepetow.
Hindrikson näitas ülles, et ta ei olle kindel õiges
Uskus. Et nüüd ei olle sadawal üht head koolmeistrit;
siis ma pean pannema teie walla koli üht köstrit.
Agga et ma tännini ei wõinud leida teist korterit
Õigeusso koli tarwis Holstre waldas, ja Hindrikson
tännini isseennesest ei anna korterit; siis teie walla
lapsed tännini jäwad ilma õppetusseta, mis seadusse
järrele peab hakkama Oktobri ku. 1 päwast sadik, se
on, kaks kuud aega. Sepärrast minna pallun Koggo-
konna Kohhut 1) käskida Hindriksoni, et temma
aiawiitmatta annaks, koli tarbeks korterit, mis temma
kontrakti järrele wõttis ennese peale anda kümneks
aastaks ja 2) nõuda wälja Hindriksoni käest waeste
kassuks trahwi, mis seadusse järrele pannakse maks-
ma kui lapsed kolis ei olle, - nimmelt 1 1/2 koppikut
hõbbedat innimesse peält päwa eest. Keiki lapsi, kes
peawad õppima Holstre kolis tännowuse talwe aial,
44 innimest; sepärrast igga päwa peält keige nende eest
tulleb trahwi maksta 66 koppikut hõbbedat; agga selle
Nowembri ku 30 päwani 26e päwa eest Oktobri kuus
ja 24 päwa eest Nowembri kuus, keigest 50ne päwa
eest arwatakse trahwi 33 rubla hõbbedat. Agga kui
Hindriksoni läbbi weel mõnned päwad ei sa käima
lapsed koli; siis pallun jure arwata ka need päwad.
Selle ülle, kuida Kohhus kohhut mõistab selle
minno asja pärrast, pallun ma teada anda mulle
kontrakti mahhakirjotusse (kopia) taggasi-
saatmissega, mis siin jures liggi sadetakse.
Willandi Makonna Praos, Willandi
Holstre Mõisa Wal-
Willandi
litsussele.
Selle kirja läbbi on mul
5mal Märtsil
au palluda sedda Wal-
1865 aastal.
litsust käsko anda Holstre
walla Õigeussoliste tallo-
poissidele: Andressele Jan-
sonile, kes Petre poeg, ja
Jani Pilli poia Johannile,
et nemmad peawad lugge-
misse ehk leri õppetusse
alla tullema Willandi
Õige usso Kirriko maiasse
selle Märtsi ku 15 päwal,
kolmeks näddaliks.
N 147 Prodt d. 27 März 1880
Ridaja
Kogukonnawalitsus.
sel 18. Märtsil 1880.
Holstri
Kogukonna kohtule
Nimetud kogukonna kohus
saab seega palutud, puuduma-
ta sel 18 p. s. a. d. al nimetud sel-
le walla meeste käest peara-
ha wõlgasid sisse riisu, ning
wõlgniko kulu peale seis ära
Johan Abram 6 rbl. 12 kop.
Kogukonna walitsusse nimel
Kog. Wanem, J. Nälk.
kirjut. Sengelmann
N 133 Prodt d. 16 Martsil 1880
Tuhalane
Holstre wallawalitsus
Tuhalanes,
sel 10. Märtsil 1880.
saab selleläbi palutud, siit walla
nekrudil, Peter Siibak, Jürri poeg,
kange käsk anda, et tema ilma-
wälja jäämata sel 22. Märtsil s.a.
ennelõunat siin wallawalitsuse ees oma
wamiili seisust ülesandmas peab
Wallawanem ETamberg
N 168
Austedo
Holstre wallawallitsusele.
Wanna Anzla wallawallitsuse poolt.
Päälnimmetedo wallawallitsusele
saab seläbbi teada antus, et siin wallan üts
perremees ütte wanna kõrb ruhn hobbone
keskmise suurusega ja kakkenu sabbaga,
keige sani ja hobbouse riistatega, see 16. Web-
ruaril s. a. Willandi ladelt tullewade inni-
meeste käest ostnu. Kui nüüd Sakalan
No 8 kulutedu, et särane hobbone nink
saan Holstre wallamehhel Jaak Purral
ärrawarrastedo siis saab nüüd eennimmitedo
wallawallitsus sellega palleltud, nimmitud
Jaak Purrale sedda ajawiitmata teada
anda, et se samma täuwelitse tunnistustega
nink se lubbato 15 rublaga ni pea
Holstre Koggokonna Koh-
to kätte.
Se Kohhus on saatnud
Blahotschinnõi
11 Junil 1865.
5mast selle aasta Juni ku päwast
N 77 al üht kirja Tuhhalane
N 84.
Preestri kätte küssimissega:
mitto last minnewa talwel on
kolis käinud? Selle peäle
ma wastan, et minnewal
aastal, 20mal Oktobril
N 196 al Willandi Preester
nende kolilaste arro ehk
nimme -kirja selle Kohto
kätte on saatnud, mis ar-
rust ehk nimme-kirjast Koh-
hus wõib järrelewatada, kui
paljo lapsi minnewal talwel
piddid koolmeistri jure koli
Willandi Makonna Blahotschinnõi,
käima, Tuhhalane Preestrisse se assi ei pudu.
Willandi Kirriko Wannem Preester
O. T. W.
Holstre Koggokonna Kohto kätte,
Willandi Õigeusso
Praos.
Nowembri ku I päwal 1862 aastal minna
30 Nowembril
teggin Holstre walla, Luguse tallo perre-
1864 aastal.
mehhe Hindriko Hindriksoniga kontrakti
N 1261.
selle sees, et kümme aastat temma saab and-
ma ses tallus, mis temma käes rendi
peäl on, korterit (:Quartier:) Holstre
Õigeusso koli tarwis. Selle kirja jures
ma sadan ka mahhakirjotust kontraktist, mis olli sanud
allatunnistud Holstre Koggokonna Kohtus. - Agga tän-
nowo aastal koliõppetusse aia hakkatusses, kui ma
saatsin koli üht köstrit õppetama lapsi, Hindrikson
kulutas, et temma ei anna rumi koli tarwis ommas
maias. Selle wastopannemisse weaks Hindrikson panneb
ette sedda, et temma nago olleks tahtnud anda ommas
tallus kolile korterit ükspäinis siis, - kui temma Hind-
rik Hindrikson isse saab koolmeistriks ollema; agga
selle ülle mul Hindriksoniga ei olnud juttogi, kuida se
nähha on sest jurepandud kontraktist. Kaugemale -
Hindrikson ütleb, et temma annab koli tarbeks kor-
terit, kui minna pannen koolmeistriks temma nore-
mat wenda Kärikut; agga minna sedda ei wõi tehha,
sepärrast, et Kärik mõistab wägga pissut, et lapsi
õppetada; agga Hindrikut Hindriksoni ennast
minna, Ria Peapiiskoppi kässo järrele, ei wõi jätta
koolmeistri ammetisse; sepärrast et temma Hindrik
N 127 Prodt d. 9 Marz 1880
Holstre
wallawalitsus saab palu-
tud seks 19maks Märtsiks s.a.
sia kogukonna kohtu ette
tellida lasta, nimelt:
Tanni Jaan Tann
Kulli Jaak ja Jaan Kull
Turwa peremees Johann jun.
Loodis 7 Märtsil 1880.
Peakohtumees H. Kotkas
19 Januaril
N 156.
Willandi linnas
Holstre Koggokonna Kohtusse.
Selle kohto auwäärt kirja 15mast
Tetsembri kupäwast N 116 al ma
sain kätte ja tännan kohhut min-
no kaebdusse järrele kulamisse
eest Endriko Endriksoni peäle.
Selle kirja peäle on mul au was-
tada, et ehk kül selle kohto kässo
järrele Hindrikson pallus mind,
et ma jättaksin mahha temmale
trahwi 38 päwa eest; agga mitte min-
mo süddame-tunnistus, mitte min-
no ammet ei annud lubba mulle
andeks anda temmale; sepärrast
et minna enne paljo ja kaua
maenitsesin Endriksoni, et ta
ei kelaks korterit; sest et sellest
sünnib suur kahjo õppetusse
tarbeks; agga Endrikson seisis
kangeste selle wasto, otsego ei
olleks temma ülle ennam mitte
N 153.
7mal Oktobri
ku 1865 aasta
Willandi lin-
Holstre koggokonna
Kohto kätte.
Selle kirja läbbi pallun ma
sedda Koggokonna Kohhut
käsko anda Holstre walla
Õige-usso tallorahvale, et
nemmad peawad selle Oktob-
ri ku 17. päwal tullema.
Willandi Õige-usso Kirrikus-
se kirriko pea wöörmündri
ja temma abbiemeeste wälja
wallitsemisse tarbeks.
Willandi Preester N.
Schtschepetow.
29 Oktobril
1865 aastal
N 181.
Willandi linna
Holstre Koggokonna
Selle kirja läbbi ma pal-
lun üllemal nimetud koggo-
konna kohhud, et üks koh-
tomees tooks /ehk sadaks/
tullewal pühhapäwal, se on
Nowembri ku seitsmel pä-
wal, kello ühheksa aegus en-
ne üttust, Willandi Õige-
usso kerrikusse neid innimes-
si, kes allamal nimmetud
on. Ma pean ülles andma
neile ühhe Keisrilikko käs-
ko usso asja pärrast.-
Neid innimessed on:
Jana Karro tüttar Reet - 16 aasta
Jaka Konni poeg Ants - 17 aasta
Jana Pinsk tüttar Epp - 15 aasta
N 148 Prodt d. 27 Maerz 1880
Kogukonnakohus.
see 22. Märtsil. 1880.
No 184.
Nimetatud wallawalitsus saab
selleläbi palutud puudumata säädus-
liku trahwi keelmiseks sel 2. Aprillil
s.a. ennelõunat kell 10 siia kogukonna-
kohtu ette talitada lasta:
Hans Jaakson wangi wiisil
on koolist ümberpaigutatud Unipiha algkooli õpilane Aleksander Pulles.
Aineliselt puudustkannatavaile on kooli poolt toetust antud 48.
õpilasele 47.500. marga väärtuses. Kogu õpilasperest on ööd kooli juures
olnud 112. õpilast, alaliselt koju käinud 68 õpilast. Kooli piirkonna
raadius on 5 kilomeetrit.
Õpilasi kes ei ole suutnud klassi kursust omandada, on 16%.
Pääle otsekohese koolitöö on korraldatud kooli hääks 3 pidu, mis on tu-
lu annud 58. 961 marka. Kooli ja kodu vahekorra pidamiseks ning elus-
tamiseks on korraldatud laste vanemaile üks hinnata pidu õpilaste
karskuslootusringi aastapäeva puhul, 3 üldist koosolekut, emadepäev,
koolinäitus, õpetajate päev, ülekihelkondlik lastepidu, ja terve rida väik-
semaid koosolekuid ning nõupidamisi. Aasta jooksul on olnud 30.
pedagoogika nõukogu ja 9 hoolekogu koosolekut, kus arutusel on ol-
nud 162 mitmesugust küsimust.
Nii on möödunud õpeaasta kibedas töös ja hääs vahekorras laste
vanematega. Rahuldustundega võib läheneda suvisele vaheajale, et jälle
värsket energiat koguda uuteks töödeks.
Kahe õppejõu valimine.
16.VII.26.
Enne kooliaasta lõppu pidi lahkuma koolitööst sõjaväe teenistuse
tõttu õpetaja Julius Lind. Hiljem saabus teade, et ka õp. Erich Straus
uuest kooliaastast alates koolikohalt lahkub ja õppimist Tartu ülikoolis.
jätkab. Nii seisid ees kahe õpetaja valimised. Valimispäevaks, 16.VII. 26. a. olid.
vabadele kohtadele ülesannud 19 kandidaati, kellest suurem osa Tartu õpe-
tajate seminari lõpetajad olid.
Valitud said: Richard Pemot, kes 1926. a. kevadel Võru õpetajate semi-
nari lõpetanud, ja Hella Peema, kes Viljandis algkooli õp. ettevalmistamise
kursuste järele ühe aasta kooli põllul juba oli tegutsenud.
Suve puhkus ja ettevalmistused uueks tööks.
1.VIII.26.
Tühjad seisavad kooli ruumid. Ainult pühapäeviti on märgata ta
ümber suuremat liikumist, kui koguvad kooli mängu murule ümbrus-
konna noored, sportlased. Siis heidetakse oda, diskust, tõugatakse kuuli, hü-
patakse ja mängitakse palli. Õhtu tulekul kaob see aga kõik ja vana
koolimaja vajub unne - peab suvist puhkust.
Augusti kuu lõpposas ilmusid ta juure aga töömehed saagede ja
kirvestega ning hakkasid kohendamistööd. Kambja vallavalitsuse
kiituseks peab ütlema, et ta oma koolide eest hoolt kannab ja para-
jal ajal parandada laseb, nii, et õpilastele oleks valmis soe kodu talvi-
seks tööks.
Koolinõuniku revideerimine.
18. ja 19. XII.25 a.
18. detsembri õhtupoolil jõudis kohale Tartu maakonna koolinõu-
nik hr. A. Kurvits. Et õppetöö sel päeval juba lõppenud oli, vaatas koolinõu-
nik järele ainult klassi ja õpilaste internaadi ruumid, millede puhtu-
se ja korraga ta jäi täiesti rahule. Pääle selle asus koolinõunik õpi-
laste kirjalikkude tööde ja joonistusvihkude järelevaatamisele, ühtlasi sil-
maspidades selle juures õpetajate poolt kokku seatuid töökavasid. Järg-
mise päeva hommikul kuulas koolinõunik õpilaskoori laulu ja viibis
siis kuni tööpäeva lõpuni tundidel ärakasutades tundide ja lõuna
vaheaega õpetajaile juhatuste andmiseks tundidel tähele pandud
väärnähtuste ja hääde külgede kohta-
Kõike kokku võttes tunnistas koolinõunik koolitöö nähtud osas
täiesti rahuldavaks.
Päevad 16. kuni 23. detembrini on möödunud õige raskes töös. 23. XII. 25. a
On tulnud üksikult iga õpilase ülalpidamist hoolsust ja koolitööd hin-
nata esimese poolaasta töötulemuste kokkuseadmisel, on tulnud palju
lisa tööd teha, et vääriliselt ette valmistada õpilaste Jõulupuu peo palasid,
kuid igatsused ja õnneootused, mis Jõuludega kaasas käivad ei lase mit-
te väsida raskes töös. 23. detsembri eeskpäevaks on kõik õnnelikult läbi-
viidud ja õpilased lähevad igaüks oma kodu jõulu puhkust maitsema
ja vanemailt kingitusi vastu võtma.
4. I. 1926 a. Uus aasta arv 1926! Jälle käib klassides kibe töö... Kõik lapsed on
terved ja rõõmsad ning algavad usinasti tööd uuel aastal.
- Oh võta meie käsi ja saada meid = need olid meie palve sõnad uuel
aastal, töö algul.
11.I.1926a. Tänane koolipäev on haruldane oma külma poolest. Elavhõbe on
langenud alla - 23° peale. Külm tuli äkki. Meid valdab mure ja hirm-
koolil puuduvad küttepuud. Neid on lootus saada alles neljapäeval, 14.I 26.
Vaatamata kõige selle pääle on õpilased korralikult kooli ilmunud.
Paaril õpilasel on külm teel kõrvalehed ja põsenukid ära näpistanud.
12.I.1926. Puude kriisist on vallavalitsus meid välja aidanud. Ruumid
on soojad ja töö läheb takistamatult edasi.-
Lastevanemad nõupidamisel.
6.V.28.
Kodu on rahva süda, kool tema ligem abiline. Nende ühiste
töösihtide ja tulemuste läbikaalutlused sünnivad laste vanemate koos-
olekuil. Sellaseks päevaks on käesoleval aastal meie koolile 6. V., kus las-
te vanemad peale tutvunemist õpilaste jooniste ja käsitööde näitusega,
veel omavahelisele nõupidamisele kooli saali kogusid, arvult 142 osavõtjat.
Suuliste ettekannete vahelduseks pakutakse õpetajate poolt lastevane-
maile (vahelduseks) ka klaveril muusika palasid, mida suure huviga
kuulatakse.
Lastevanemad on kooli töötulemustega väga rahul ja avalda-
vad õpetajaile nähtud vaeva eest oma poolt tänu. Tõesti ilus ja ar-
mas koosviibimine! Võis näha jälle korraks vanemate silma sära, mis
rahulduseks on õpetajaile nende raske aate töö eest.
Õpilaste tööde näitus.
Raskemaks ülesandeks õpetajaile on kodu ja kooli hää vahekor-
ra loomine ning alalhoidmine. Kui siin valitseb vastastikune aru-
saamine, kooliõpetus - ning kasvatussihtide mõistmine, siis võib ka edu-
kat koolitööd loota. Üheks vahendiks kooli ja kodu vahekorra loomisel on
koolinäituste korraldamine. Kui vanemad oma silmaga näevad õpilaste
vaikselt tehtud tööd ja veel võrdlevas meeldivas väljapanekus, siis kasvab
neis usk ja lugupidamine kooli vastu. Sellest andis selge tunnistuse
käesolev koolinäitus. Välja olid pandud tütarlaste õmmelustööd, mis ühe
klassi ruumi terveni endi alla võtsid. Siin võis näha laste maitset
ja õrna ilutunnet. Veel kirjumat pilti pakkusid väikeste I ja II kl.
õpilaste mitmerärvilised paber- ja punumistööd, millede lisaks ei
puudunud suureviisilised savist valmistatud voolimistööd-
Õige meeldivalt olid asetatud keskgrupina teiste hulgas
poeglaste raamatukõitmise ja papptööd, mis võrdluseks välja pandud
linna töökojas valmistatud köidete kõrval palju varju ei jäänud.
Arusaadavalt ei saa siin mainimata jätta õpetajate H. Kiipuse,
J. Linnu ja H. Peerna hoolikat tööjuhtimist ja hääd maitset mustri-
de ning värwide valikus.
Kaks järgmist klassi on ülemi ilustatud joonistuste välja-
panekutega. Siin peab konstanteerima õige märgatavat edu ja
värwide rikkust võrreldes varemate aastadega.
Näituse vaatajaid on olnud ülesmärgitud andmete põh-
jal 337 isikut.
Õpilaste kooli kogumine 1926/27 õppeaastal.
Aeg/Klass 4. 5. 6. 7. 8. 9. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 18. 19. 20. 21. 22. 23.
I 19. 1. - - - 20 - - - 1 - 21 1 - - - - 22
II 16. 2. 1. - - 19. 1. - - - - 20. - - - - - 20
III 27. 4. 1. - - 32. 1. - - 1. - 34. - - - - - 33.
IV 23. 5. - 1. - 29. 1. 1. 1. - - 32. - 1. - - - 33.
V 22. - - - - 22. - - - - - 22. - - 1. - - 23.
VI 22. 2. - 2. - 26. - - 3- - - 29. 1. - - - - 30.
129. 14.2. 3. - 148. 3. 1. 4. 2. - 158. 2. 1. 1. - - 162
Kooli kohustusliste laste arv 1926/27. õppeaastal
Kambja kõrg. algkooli piirkonnas.
Teistes koolides
Käis koolis
Jäid õpetuseta.
Põhjused
said koduõpetust
Tütarl
Kooli aastapäeva pühitsemine.
1. XI. 26
22. XI. 26
See on esimene kord Eesti iseseiswuse ajal, mil selle kooli aastapäeva
aktusega on pühitsetud. Arvatavasti ei ole seda ka mitmed kümned aastad
tagasi varem tehtud sest nagu arhiivis leiduvad andmed seda näitavad,
ei ole koolijuhatajad õiget kooli asutamise aega teadnudki. Alles läinud
aastal sai see õpetaja F. Ederbergi abiga Kambja kiriku protokolli raama-
tuist üles otsitud. Leitud andmete järele on Kambja kihelkonna kool,
praegune kõrgem algkool, oma tegevust alustanud Mihklipäeval 1843a.
see oleks praeguse arvamise järele 22 nov. 83 aastat tagasi. Kool on asu-
nud sel korral köstri juures Uibomõisas. Pika rea aastate kestvusel on
kool mitmeti oma kuju ja asukohta muutnud, mille kohta üksik-
asjalised väljamärkimised kooli varemas ajaloos on tähendatud.
1. detsember 1926. a.
Aasta on möödunud sellest, kui 1. detsembri puhul esimesed märk-
med selle raamatu lehekülgedele kandsin, pääle selle, kui üheskoos õpi-
lasperega 1924.a. 1. detsembril langenuid vabaduse kangelasi olime-
leinas mälestanud. Ka käesoleval aastal oleme jälle pilguks töö juurest
oma mõtteis vabaduskangelaste juure rännanud, et nende tegudest omale
hakkasime end lahti rõivastuma. Teisest toast kastsid isegi julge-
mad hääled, mispärast läksin neid hoiatama. Uksel nägin seis-
vat inimkogu, kellele hüüdsin "Mis sa vahid siin, kui magama ei
lähe!" Seepääle müksasin ukselseisjat õige tugevasti. Suur oli mu
ehmatus kui ta mitte voodisse ei läinud, vaid uksest välja kus-
juures märkasin temas valvekorra õpetajat. Nähtavasti ei olnud õpe-
taja kohe magadistoast lahkunud, vaid veel natukeseks kuulatama
jäänud, kas me tõesti nii paid oleme ja magama jääme. Kooli-
juhataja juure minek ja see rumal õpetajat tõukamine - need
mõtted vaevasid mind kaua. Hommiku eel uinusin rahulikult...
Järgmisel päeval olin rahutu, seisis ju see raske teekond ees.
Ei jõudnud oodata, mil lõpevad tunnid, seepärast läksin juba
suurel vahetunnil.
Möödus tükk aega, ilma et koolijuhataja mind oleks küsitlenud.
Mulle näis, nagu seisaksin suure kohtulaua ees, kus pean vastust and-
ma oma süüteo eest.
Lõpetanud mingisuguse kirjutise, vaatas ta mind proovival pil-
gul ja ütles: "Olete eile jälle magadistoas korratud olnud" -
Silmi maha-lüües, sosistasin mõned vabandusõnad, "Et see nüüd
esimene kord on, annan ma selle andeks." Need vähesed häätahtlikud
sõnad, mis õeldi ilma erilise kurja toonita, mõjusid minusse sü-
gavasti. Pisaraid tagasihoides väljusin toast. Kartsin koolijuhata-
jalt palju kurjemaid sõnu, palju pahemat kohtlemist, mis aga
jõudnud viimne koolipäev. Enam ei õpi sa neis klassides ei jook-
se sellel õuel õpilasena. Ei ole see pink enam sinu, millel is-
tusid... Pidin lahkuma, sest sääl polnud mind tarvis.
Välja aetud armsamast kohast, tõugatud ellu. Olin juhm mõeldes, miks
ikka kõige armsamaist kohtadest mind välja aetakse, miks pean
lahkuma säält, kus oli hää... Ikka lahkuma kõigest, kõigest, lõ-
puks ka elust. Jäävad vaid ainult mälestused helged, armsad.
Helmi
Mälestisi koolielust.
See oli veebruari kuu reedesel päeval mil ma L. S-ga esimest kor-
da Kambja kooli poole sammusin. Ilm oli külm, taevas selge, lumi kru-
dises jalgade all. Tee oli võõras ja tundus pikana. Metsast läbi jõu-
des, küsisin L. S-ilt, kas koolimaja näha ka on. Vastus oli: ei. Vii-
maks jõudsime koolimaja juurde. Väliselt kui ka seesmiselt oli
ta hästi ilusam 9. koolimajast, kust tulin. Kui ma V klassi läk-
sin, nägin, kuidas õpilased kõik kaardi juures maateadust õp-
pisid. Kõik silmitsesid mind, kui uut juure tulijat, nagu see
viisiks. Klassi tulnud koolijuhatajale andsin oma tunnistused.
Esimene päev võõras koolis on palju hirmsam kõigest, mis olla
võib. Aega mööda hakkas sõprus kasvama ja ka kool muutus teiseks.
Õpetaja J Pütsepp haige.
18.IV.28.
Täna esitas õp. J. Pütsepp tunnistuse, milles kohalik jaoskonna
arst konstanteerib tema haigestumist kopsu tiisikusse. See on kurb tea-
de Õp. Pütsepp tuleb ametist vabastada ja põhjalikumale järelevaata-
misele kiinikusse saata. Kooliaasta lõpul on raske õpetajat asendada,
kuid selle ülesande usaldab siiski enesele võtta pr. S. Kirss.
Röntkeni kiirtega läbivaatus kliinikus tõendab jaoskonna orsti ar-
vamist ja nii tuleb arvatavasti mainitud õpetajal pikemaks ajaks
koolitööst lahkuda, et ravimisele sanatooriumisse sõita. Esialgu on õp. J.
Pütsepp puhkusele lubatud 18.IV - 2.V. 28.
Õp. Pütsepp oli juba ammu märgatavalt väsinud ja kahvata-
nud ning nagu see nüüd ilmiseks tuli, vist küll arenema hakanud hai-
guse tõttu. Loodame siiski tema peatset paranemist.
Tühi koht klassis.
22, 28.IV.28.
22. aprilli hommikul, puudujate õpilaste päevaraamatusse mär-
kimisel tuli ilmsiks kaasõpilaste kaudu, et õpifast Endel Kõllametsa IV kl.
enam ei tarvitse sissekanda sest ta on manalasse rännanud –
Endel Kõllamets puudus koolist pikemat aega. Raskekujuline inf-
lk109 ->
Õpilaste kevadpüha 5.V.28.a.
5.V.28.
Õpetajate karskuskasvatusliidu korraldusel oli 5.V. s.a. koolis 2 viimast
tundi pühendatud karskusküsimusele. Iga klassijuhataja andis ühe tunni
oma klassi õpilastele. Teise tunni ajal oli õpilaste üldkoosolek, kus peale
karskussisulise kõne koolijuhataja poolt, said väljajagatud mälestusle-
hed karskusvõistlustöödest osavõtjaile õpilasile III, IV, V ja IV kl.
Peale selle oli 13 õpilasele, kellede tööd paremaiks asutusid, karskus-
liidu poolt saadetud auhindadeks väiksed raamatud. Auhindade osa-
listeks said õpilased: Luise Voites, Endla Unt, Arnold Paabus, Johannes
Kõiv Aino Kõve - VI kl. Helene Müller V.kl., Marie Viruk ja Meeta Laanen-
beck IV kl. Meeri Jänes, Irene Allmann, Elmar Laius, Viktor Sauter ja
Endel Pütsepp - III. klassist.
See oli pidulik silmapilk, kus nii mitmed õnne paitavat
mõju tundsid oma südames, teiste rinnast aga vaikne ohe tõusis,
et miks ka mina ei viitsinud võistlusest osa vòtta ja praegu kin-
gitust saada. Eriti jälgisid sära silmil kõike seda I ja II kl. kas-
vandikud, meie tuleviku kaugem lootus.
Naljakas hirm, nagu oleks niisugune inimene, kes tuleb ja teeb meile
jõuetuile õpilasile haiget, kuid olin eksinud rängasti: ta oli parem kui
na üldse arvata võisin. Ta õpetas meid isalikult, püüdis igalpool meist
õnnetusi ja halbusi mööda veeretada. Ta silus meie eluteed, nagu ta os-
kas, kuid siiski olime talle halvad, pahandasime teda oma ulakus-
tega. Ta andis meile alati andeks, olime ju noored, elurõõmsad, mu-
redest muljumata lapsed. Ta on mu mälestusse jäänud igavesti, iialgi
ei saa teda unustada. Ta oli parem L-ist. Ta on teinud mind oma
juhatamisega seesuguseks, nagu olen, seepärast tahan teda ikka
selle hääteo eest tänada. Kuid missugune oleks mu tänu talle, ei os-
ka ette kujutada, kuid arvan, et tänu on, kui mõtlen ta pääle rõõ-
muga ja soovin talle õnne ja jõudu teha teisigi õpilasi sarnaseks.
Taevas peaks talle seks ikka jõudu ja tahet andma. Mul on temast
parimad mälestised jäänud ja need ei unune, need ei lähe iial
meelest.
Kirjutan nüüd ka muust, mul oli päälkirjaks: "Muljeid koo-
lipõlvest Kambjas.“
Meie algkoolis oli kuus õpetajat, seega kuueklassiline algkool.
Et elasin kaugemal koolist, siis jäin ka ööseks sinna ja neid öid
on palju, palju. Nad olid rõõmsad lõbusad. Õhtuti tegime "mürglit,"
ning selle tagajärjel ei saanud nii ruttu uinuda. Hommikuti, üles
tõustes olime ikka unised. Õpetajad käisid meid keelamas ja meie-
ga praalimas, sest tegime liiga suurt müra. See oli aga selleks korraks,
võistluskirjatööst osa võtsid kogu arvus 76. õpilast. Noorema rühma
pühiks oli nimetatud organisatsiooni poolt saadetud kõikidele võist-
lustööst osavõtjaile maitsekad mälestuslehed ja 19. parema kiritöö
kirjutajale raamatud kingituseks. Suuremate kingituste osalisteks
said õpilased: Armilde Leigo, Salme Viruk, Elli Laine, Endla Unt,
Arnold Paabus ja Johannes Illus.
Nii kingitused kui ka mälestuslehed said pidulikult õpilas-
te üldkoosolekul õnnesoovidega õpetajate ja õpilaste poolt "õnnelik-
kudele noorkarsklastele" väljajagatud.
See kevadpüha tõi nii mõnegi kasvandiku südamesse püha
mad tunded ja lõi hinge mälestuse, mis eluteel alkoholismi võrkudes-
se komistamast hoiab.
elu on normaalsemaks muutunud, sellepärast peaks edaspidi koolinäi-
tusi üle aasta korraldama. Nad on hääks abinõuks laste vanemaile
kooli õppesihtide selgitamiseks, kuid seda ülesannet täidavad nad
siis, kui nad mitte igapäevaseks ei muutu, kui nende vastu mitte hu-
vi ei kao.
Kihelkonna noored pidutsemas.
30.V.26.
Ammu on Kambja vanema põlve inimeste hinges pesit-
senud soov oma kihelkonna noori ühisel pidupäeval tegutsemas
näha. See kaugete aegade igatsus leidis täitmist ilusal kevadpü-
hal (päeval) 25. V. 26. a. Kui Kambja kooli murule kogunesid
selle kihelkonna piirides asuvate koolide noored, iga oma kooli
lipu all. Vägevalt kõlas siis noorte suust ühine laul: "Kaunimad
laulud pühendan sul mu vanematest armastatud kallis kodumaa!"
Nagu saatuse pilge kajasid avakõne sõnad mõisa härrasmaja
rõdult kuhu mõned aastad tagasi kellegi jalg meie seast astuda ei
tohtinud. Nüüd pühitseme siin oma nooruse pidu. Ilus päike kuldab
noorte päid, kes võidu kevad laulikutega siin hõiskavad. Liigutatud
on vanemate südamed, kes laste laulust on kantud tagasi oma
noorusaja mälestustemaale.
Kõlavad on õpilaspere ühised laulud, lustlikud nende
võimlemis- ja mänguharjutused, täis rõkkavat rõõmu võidu püüdu ühis-
mängud ja ronimis. ning jooksu võistlused. - -
Kui kena päike, kes oma elustava läikega kogu nooruse pidus-