Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Ja seda moona saawad need waesed walla poolt,
kuis naad waeste nimeraamatus märgitud.
Peale see palusid weel moona, aga ei lubatud
neile järgmiste põhjuste pärast sedamitte.
1, Willem Linnasse moon wõeti maha, mis ta enne saanud
et ta oma haigusest on paranenud ja nüüd ise
küll tenida ja omale üllispidamist muretseda wõib
2, Leena Turb jääb ka maha, et tall 2 täisealist poega on.-
3, Andres Rõigas palus moona, ei lubatud, et tall üksik poeg Johan on
4, Hans Kapral palub mona; ei saa, et 2 tublid poega on.
ja on ja tublid poead.
6, Annus Wene palub oma waese poea Jürile moona. Ei lubatud
mitte, et wanemad alles tublid töötegiad inimesed on. -
7, Hendrik Kiis palub omale moona: Ei lubatud, et tubli peremees.
8, Mari Kolberg. Ei lubatud mitte, et alles tubli inimene.
9, Peeter Turri.- Ei lubatud, et tall tubli poeg on.-
et weel teenida wõib ja kaunis hästi kuuleb.-
12, Johan Palu: Ei lubatud, et tubli mees alles, kui ka poegi ja noor naene on.
et muidu tubli inimene on ja silmad paranedawõiwad.-
14, Peeter Joosep: Ei lubatud, et alles tubli töömees on.
15, Hans Sarw, Ei lubatud mitte, et alles tubli mees -
16, Edu Sillaots. Ei lubatud, et tall tubli üksik poeg on.
17, Mari Tiitman: Ei saa, et tubli inimene on ja tall ka paar tubli
wäimeest hoolekandjaks.
18, Mari Laas: Ei lubatud, et tall 3 tublid poega on.
19. Mare Pallu: Ei lubatud, et tubli inimene ja üksik wäimees.
20, Kasper Jõks: Ei lubatud, et alles tubli kupulaskja.-
21, Tiina Kukk, ei lubatud, et ennast ise weel toita wõib.
22, Mari Rauks palub 1 wak. Ei lubatud, et ise weel teeni wõib.
23, Mai Palu: Ei lubatud, et tall mees tubli töötegia on.-
III Weel tullid muu asjade pärast wolikogu palwile:
a, Hans Pörk palub ennast oma wigase käepärast pearahha
maksust lahti. -Wolikogu jättis waatamise peale.
b, Hendrik Õunapu palus oma wigast poega pearahast lahti
Wolikogu arwas teda maksu alla.
d, Johan Karu palus ennast pearaha maksust lahti. Wolikogu
arwas teda maksu alla. -
e) Wene koolmeister Jaan Kiin palus palka peale, et taselle
125 rublaga sugugi teenida ega ennast toita ei wõi.
Wolikogu tundis seda palwet tõe põhja peal ning õige
ollewad ja lubas talle 25 rubla juure, nii et Jaan
Kiin nüüd 150 rubla palka saab ja jälle teine aasta
ei tohhi kirnama tulla. Jüri Ilusmets ja Hans
hulkas.
Kangur kui wolimehed ollid äraläinud ja pole lubajate,
Seda kõik protokolli kirjutada.
Karksi wollimeeste koggu 9mal Aug. 1867.
Kous ollid: Johan Jerw, wollimees.
Jaak Wabel, wollimees.
Mats Kanter, wollimees.
Jaan Tannberg, wollimees.
Johan Janusson, wollimees.
Hans Roland, wollimees.
Annus Mäggi wollimees.
Hen Murrik wollimees:
Willem Rängel, wollimees.
Wallawannem panni wollimeeste koggule
noupiddamisseks ette, mis nende innimes-
tega tulleb tehha ja kus neid panna, kes
melest seggaseks on läinud, nii kui nimelt
Peter Loitt, kes nõdra melega ja An Wabel,
kes arrust koggone ärra on.
Wollimehhed arwasid, et Sillakohto käest nõu
küssida, kas neid kussagile ullumaeassa
saaks panna, kus ilma maksuta wasto-
wõetakse.
Peter Lotti saab kohto ette tallitada ja tedda
ühhe tubli perremehhe alla tenistusse sundi-
da, kus temma ülle täieste saab wallit-
sedud.
Ni kui sündinud protokolli kirju-
Jaak Kotkas, wallawannem.
Karksi wollimeeste koggu 28 Nbr. 1867.
Kous ollid: keik wollimehhed:
Wallawannem panni wollimeeste koggule nou-
piddamisseks ette nende noorte meeste pärrast,
kes kui wallahantiwärkid ja üksikud toitjad
nekrudi losust peawad rahhu jäema:
Wollimeeste koggu arwas ja kinnitas, et need
kes enne ue wallawallitsusse sisseseädmist walla
hantwarkides ja üksikudes toitjas on sanud
wäljawoetud, ka eddespiddi nenda peawad
jäema, ni kui se nekrudi kokkukutsmisse
kirju sisse on märgitud ja peale se sawad
weel jure woetud:
Johan Mikkalai, wallapumeistriks.
Jürri Ümmarik wallaseppaks.
Karl - wallamüirseppaks.
ja Johan Turri omma surnud wenna
naese ja selle 2 wäeti lapse toitjaks.
Ni kui sündinud kirja panna.
Jaak Kotkas: wallawannem.
Roowikud saab niipalju weetud, kui ehituse tarwis waea tuleb
Seda lepingut täidawad wastastiku ilma wahepidamata ühte-
wiisi nii sama suure; kui weikese taadri mehed ühe tasa, saawad
ühte wiisi ja maksawad ühte wiisi
Täna kinnitasid seda leppingut protokolli eesotsas olewad pere-
mehed oma risti alla tegemisega
Kui ühel peaks oma maea ehitus omalt poolt käes olema ja tei-
sel tuleb tulekahju õnnetus selsamal aastal pääle, siis saab selle
üle enne üks nõu peetud, kas ta sest lepingust osa wõttab,
ehk mitte
Seepääle said nüüd rentnikud ettekutsutud, ja nende käest küsitud,
mis teel nad üksteise tahawad awitada, kui neil üks tulekahju
õnnetus peaks juhtuma
Kous ollid:
XXX Ülpre Märt Eewert
XXX Kiine Mats Uuk
XXX Kiini Hans Laane
XXX Kõwa Jakob Kaarl
XXX Kõwa Johan Kadak
XXX Kõwa Johan Järw
XXX Laanejägu Hans Kuut
XXX do Andres Sep
XXX Ronga Jaak Joosep
XXX Kullesse Jüri Allik
XXX Nahkru Kaarl Rüüsak
XXX Nooremetsamatsi Hans Mikal
XXX Masa Enn Rist
XXX Kiini Peeter Järw
XXX do Jaak Järw.
XXX Rauksi Mats Sep
XXX Piibu Johan Suurmats
XXX Ridamäe Hans Palu.
XXX Tindi Jaak
XXX do Käärik
XXX Muriku Margus
XXX Järwe Hans
XXX Kõlda Jüri
XXX Tartu Peeter
XXX Turwa Mats
21 Märtsil 1880 andsid
XXX Püre. Hans
ennast sisse:
XXX Araku Märt Kangur
xxx Sambla Peeter Kadak.
XXX Karumärdi Jüri
Jõksi Jaak Aader
XXX Karuannusse Peeter
XX Kiinijaasi Märt Kuk
Muksi Jüri Ümarik
XXX Muksi Jaak Kuill
XXX Püksi Jaak Priimägi
Koni Marg. Ennok
XXX Püksi Jaak Wiilup
XXX Koni Margus. Ennuk
Rentnikud, niisama mõisarenditalud, (Demarkationslinie) kui ka
walla renditalud lubasiwad wastastiku material wedada aga mitte
osta, ka õled anda 1000 punda ja ülesraiumise raha 200 rubla.
Seda kinnitasid täna eesseiswad peremehed:
Karksi walla wolikogu, 26. Septembril 1879.
Kous olid: Enn Luukas wolimees
Hendrik Suurmatz do
Enn Tõrwand, do
Jaak Kotkas. do
Hans Wink do
Peeter Sulg do
Hans Järw do
Jaan Kuill do
Jaak Pork do
Jaak Paio do
Hans Kangur do
No 11. Täna saiwad wallawaesed kous olewa wolikogu moistuse järele
klassidesse jautud ja neile seejärele walla poolt ülespidamise abi
1) Jaak Sillaots ja Mats Sillaots moon maha, et neil kaswata
mise tarwis abi tänini, wois anda, et nad ise teeni, ei woinud, aga
daga süggisel 1869 Õige ussu rahwa kätte, nii walmis
tehtud, et koolilapsed sisse woiwad minna: laggi peal,
põrmand al, weike wööruks ees, üks akken ja üks ahhi
sees; ja seina pillud sawwiga löödud.
Hen Jerw saab selle maa eest 550 rubla hõbbedat,
mis summast temma 1sel Mail 1869, 200 rubla
wälja maksetud saab ja pärrast sedda igga aasta,
se on: 1sel Mail 1870. 100 rubla, 1sel Mail 1871. 125.
rubla ja 1sel Mail 1872. 125 rubla, mis ka se
maa hind tassa olleks: protsentid ei saa Hen Jerw
selle rahha eest mitte.
Et se kaup mollemilt poolt hästi läbbi räägitud ja
mollemad pooled sega rahhul olnud, tunnistawad
kauplejad omma alluskirjadega.
müüja
Mats Uuk
Ostjad
Tõnnis Kasik
Johan Kristal
Kästud.
Sedda kauplemist, nii kui sündinud kirja
panna,
Jaak Kotkas; wallatallitaja
Karksi koggukonna wollimeeste koggu
23mal Julil. 1869.
Koos ollid: Jaak Kotkas, wallawannem
Märt Turri, wollimees
Jaak Waabel, -
Hans Torrim,- " -
Johan Turri -
Jaak Joosep -
Hans Tamberg -
Johan Kuil
Hen Murri
Mats Kanter -
Eesnimmetud päewal panni Wallawannem Jaak
Kotkas wollimeeste koggule arwamisseks ja kinni-
tamisseks ette, kas walla handwärgid on tarwis wal-
litseda ja nekrudi losist järgi jätta, woi mitte ja kui
wallitsetud saab, kes siis walla handwärgiks jäwad
Wollimeeste koggu arwas ja kinnitas et suure
Karksi walla peale on kül walla handwärgi mehhi
tarwis, kes woiwad wallale iggakord kui tarwis meistri
tööd tehha ja nimmetas wollimeeste koggu nimmelt
ühhest suust ja tahtmist mööda mehhi wälja
nii kuis allamal nimmetud, ja nõudsid weel
et wallawannem neile handwärgidele koggukonna
kohtu läbbi üht seatud palga nende tööde eest kinni
panneb, ja siis need wallahandwargiks soldani lo-
sist rahhule jätta, kes omma peale se palga seadusse
wõttab:
Johan Mikkalai, pumeister
Johan Kits müürissep.
Karl Loitt., müürsep.
Jürri Ummarik sep.
Peter Mangu sep.
Peter Rauks sep
Jaak Ligaht sep.
Willem Ümmarik sep.
Sedda eesseiswad wollimeeste koggu arwa-
mist, nii kuis rägitud kirja panna
Wallawannem, Jaak Kotkas
wastu wõetud, leiti süllaarw 70 ruutsülda; tellitud olli 1 rbl 10 Cop
süld, aga Männik, palus 10 kop. palka juure, sest et lauad
halwad ja okslised olnud.
Wolikogu arwas 3 rubla juure, ühte summa kõige selle töö
eest 80 rubla.
Wallatallitaja: Jaan Wink
saama, siis panni wallatallitaja wolikogule ette, mil wiisil
ja mis hinna eest see töö tehtud saaks.
Wolikogu arwas: Kohtumaea trepp saab palkidest ja laudest
ehitatud, tulbad, mis kõlblikud ja muud puud jääwad wanad,
Jaan Mänik saab 7 rubla tööpalka
Kästi: Seda kirja panna:
Karksi walla peremeeste kogu, sel 19. Octobril 1879.
No 10. 1, wõttis wallatallitaja ostjad peremehed ette, kellest kous ollid:
Matti Peeter Kanter.
XXX Rebase Margus Loitt
Simmuli Tõnis Kaasik
Kure Hans Waabel
XXX Metsamatsi Jaan Waabel,
Timmu Jüri Matson
Timmu Märt Mägi,
XXX Masa Johani wöörm. Kotkas
XXX Rauksi Kotkas
XXX do Hendrik Rauks
do Hendrik Rebane XXX
XXX Jõski Peeter Mõisawald
do Enn Torim
XXX Animäe Hendrik
XXX Kiisa Peep Uibu
21 Märtsil 1880 andsid ennast sisse:
XXX do Jaan Palu
XXXKiisa Peeter Reenbach.
XXX Puise Jaan Tamberg
XXX Pilgu Jaak Kuk
XXX Kaprali Enn Kapral
XXX Tindi Peter Torim
Pilgu Kanter
XXX Kõdara Jaak Kunimägi
Kekki Hans Wink
XXX Kekkani Annus Mägi
XXX do Jaak Wink
XXX Jõksi Enn Luukas.
Tindi Henn Tõrwand
+++ Karotoosi Hendrik
+++ Wiinamäe Hendrik
Kurimetsa Hendrik
XXX Tauli Rauks
+++ " Luukas
XXX Karumatsi Peeter
Wana Wirite Märt
XXX Kitsi Kangur
do Kits
Wilsti Kits
Rängle noor
XXX do wana
XXX Noor Kits
ja küsis nende käest, kas nad rentnika oma tulekassasse palgiost-
misega sissewõttawad, ehk mitte?
Ostjad peremehed kostsid, et nemad rentnika ei palgiostmisega,
ülesraiumise rahaga, õleandmisega ei ka materiali weuga oma
sekka ei wõtta.
Nüüd arwasid ostjad weel omad wastaspidised lubadused üle, kui
kellelgi nende seast see õnnetus peaks juhtuma ja lasksid kirja panna:
1, palkide ja roowikute ostmise tarwis - 300 rubla
2, ülesraiumise tarwis -"- 200
3, õlgi katusse tarwis -"- 1200 punda.
Palgid ja roowikud ei tohi mitte kaugemalt ostetud saada, kui
25 wersta kauguselt, kui kaugemal peaks olema, siis peab selle
üle enne kõneldud saama. Palka saab wastastiku üksteisele weetud
400 tükke
Karksi walla päris-peremeestekogu 30 Märtsil 1878.
Kous ollid: Jaak Wink, wallatallitaja. -
siit walla pärisostja peremeestele ette, et mõisa - ega mõtsa-
wallitsus ostmise kontrakti järele, mitte ennam lutteri
õpetaja, köstri, kui ka jaamapuid ilma hinnata ei
anda; mis peremehed sellest loust arwawad
Kous ollijad pärisomanikud wõtsid nõuks ja kinni-
tasid, nii kuis nemad talluostmise kontrakti järrele
mõisa poolt kiriku- ja jaamapuud ilma hinnata
mõisa poolt saama ja nemad omalt poolt juurewedu andma,
ei wõida naad sellega sugugi rahul olla, waid tahta
kohtude läbi oma õigust nõuda ja mõisad kon-
trakti täitmisele sundida.- Selle peale maksid naad
à 1 rbl. nende eest wäljaastuja wolinikude kulluks walla-
tallitaja kätte sisse ja nimelt:
Timumati Peeter Kanter - 1 rbl. maksnud.
Rebase Margus Loitt - 1 rbl. do.
Murassu Tõnis Kaasik - 1 rbl. do
Kure Hans Waabel. -
Mõtsamatsi Jaan Wabel -
Timu Jüri Mattson - 1 rbl. maksnud.
do Märt Mägi - 1 rbl. maksnud.
Masa Johan Pallu - 1 rbl. maksnud
Rauksi Endrik Rauks, 1 rbl maksnud
do Johan Kotkas. 1 rbl. maksnud.
Jõksi Peeter Mõisawald 1 rbl. maksnud.
do Henn Torrim - 1 rbl. maksnud
Animäe Johan Rauks 1 rbl. maksnud.
Kiisa Peep Uibu - 1 rbl. maksnud.
do Jaan Pallu - 1 rbl. maksnud.
do Peeter Reinbach-1 rbl. maksnud.
Tindi Hen Terwand - 1 rbl maksnud.
do Peeter Torim - 1 rbl. maksnud.
Kõrgemäe Peeter Suilg - 1 rbl. maksnud.
Turandi Hans Karru - 1 rbl. maksnud
Puisemäe Jaan Tamberg - 1 rbl. maksnud.
Kaprali Hen Kapral - 1 rbl. maksnud
Pilgu Hen Kanter - 1 rbl. maksnud
do Jaak Kukk - 1 rbl. maksnud.
do Hen Mõttus.
Kekki Hans Wink- 1 rbl. maksnud.
do Jaak Wink - 1 rbl. maksnud
Karutosi Hendrik Kerm 1 rbl. maksnud
Kekani Annus Mägi - 1 rbl. maksnud.
Jõksi Henn Luukas - 1 rbl. maksnud.
do Hans Torim - 1 rbl. maksnud.
Kurimetsa Mats Pikand -
Tauli Hans Rauks - 1 rbl. maksnud.
do Hans Luukas - 1 rbl. maksnud.
Lukasse Jaak Kotkas - 1 rbl. maksnud.
Kõdare Hans Kunimägi, 1 rbl. maksnud.
Araku Hans Utsu - 1 rbl.
Tiru Peeter Mõisawald - 1 rbl. maksnud.
Wirrite Märt Kukk - 1 rbl maksnud
Sep. Wirite Peeter Kõdar - 1 rbl. maksnud
Konisimmu Johan Joonas -1 rbl. maksnud.
Wardierma Margus Luukas 1 rbl. maksnud.
Kitsi Hans Kangur - 1 rbl. maksnud.
do Hans Kits
Noorkitsi Marg. Hühnerson -
Ueilsti Hans Kits -
Pisina Hen Mõttus - 1 rbl. maksnud
Rängle Hans Jerw - 1 rbl.
do Peeter Loitt - 1 rbl. maksnud.
Lilliluasse Jaak Kiwisäk - 1 rbl.
Üllemal nimetud pärrisomanikud wolitasid oma eest selle
kaebtuse kohtu juure toimendajaks, mis üle naad neile ka wolikiri
wäljaandsid: Timumatti Peeter Kanter.
Rauksi Johan Kotkas ja
Kekani Annus Mäggi.
kellele see igaperemehe poolt sissemaksetud 1 rbl. reisikulluks
arwati - ja adwokati kulud, kui sedapeaks tarwis
tullema, weel iseäranis.
Seda kõik kuis sündinud, korrapärast
protokolli mahakirjutada.
HenMõttus, peakohtumees-
3mal Mail 1878 said kohtumaeast: 2 elutuba, pood ühes pank
kambriga, ait, tõllahoone, keldrid ja pool põldu ühe aasta
peale enam pakumise läbbi - 150 rubla eest - kaupmees E.
Granbergile wäljaüüritud, kes 500 rbl. kautsioni sisse maksis
wallatallitaja kätte, et maea korrapärast peab üllespeetud
saama ja rikkumatta seisma, Jüripäewani 1879.
Seda kõik protokolli kirjutada. -
Hen Mõttus, Henn Torrim, Peeter Kanter
peakohtumees kohtumees. kohtumees
Karksi wolikogu 2sel Nowembril 1877.
Kous ollid: Märt Kukk, wolimees.
Peeter Murik, do.
Hen Kanter, do
Enn Mõttus, do.
I, Panni wallatallitaja Jaak Wink wolikogule nõu-
pidamiseks ja arwamiseks ette, mis hinda magasini
wõlla eest võib wõtta, kes seda rahaga maksa tahawad.
Wollikogu arwas heaks ja kinnitas:
Rükkide tsetwert - 6 rubla.
odrade do 4 rbl. 50 kop.
kaera do 3 do.
aga üksnes neile kes wõlga tasuwad. -
I. Panni wallatallitaja Jaak Wink wolikogule
arwamiseks ja kinnitamiseks ette, kas wallamaea
tuleb tulekassasse ülleswõtta wõi mitte.-
Wollikogu arwas ja kinnitas: wallamaea ei saa
üks aasta aega weel mitte tulekassasse üllesanta
ja ühe aasta pärast selle ülle uus arwamine pidada
III Arwas wolikogu kohtumaea tarwis üks suur
laelamp ja 3 toopi õlli trahwirahast muretseda. -
Need wollikogu kinnitused kõik
protokolli kirjutada. -
Karksi wolikogu 4mal Januaril 1878.
Koos ollid: Jaak Kotkas, wolimees.
Hans Karro, do
Johan Karro, do.
Hen Torim, peakohtumeheasemel.
1, Said aasta lõpurehnungid pro 1877, kõige wallakas-
sade ja magasini seisuse ülle, wallawallitsuse poolt
wolikogule ettepantud, kelle ülle neil midagi muud
ütlemist polnud, kuid
1, Granberg peab oma wõlg kewadel laadikusse ära-
maksma: priwat kassasse 150 rubla ja walla-
laadikusse 350 rubla kapitali ühes protsendidega.
2, Magasini wõlast sui wili, niipalju kui wõimalik,
tassa tehha ja rükkidega, kehwa aastade pärast,
weel kannatada, kellega kannatada wõib.-
Henn Torrim, peakohtumeheasemel
2, Said wallawalitsuse poolt wolikogule praakimiseks
ja kinnituseks ettepantud, mõned inimesed, kes walla
poolt üllespidamise abi nõudsid ja nimelt
1, Juula Kiwisäk, ei lubatud midagi, et tall wäetid lapsi
weike laps küll ise toita wõib.-
2, Mai Loitt, kes oma poolhullu mehe Peeter Lottile moona
tahab: ei lubatud niisama migi, et Peeter Loitt ise
alles tugew töömees ja ise ennesele igal aeal tööga
üllespidamist muretseda wõib, kui taga sunnitud saab.
3, Annus Laane: kelle ülle kihelkonnakohus otsuseks
annud, wolikogu arwamise alla anda, kui palju
ema Tiina Laane oma kolme poea käest üllespidamiseks
aastas wõib ärapruukida; - wollikogu arwas: 3
wakka rükkid, 3 wakka keswi, weel pääline korter
ja muud tarwitused ärakulluwad.
25 setwerti 22 karn. rükid, 8 rbl. setwert
20 " 22 " odre, 6 " "
Sellega on raha tarwis: 325 rbl.
13 setw. kaerdest tuleb sisse: 45 - 50
Walla pealt sisse wötta: 279 rbl 50
Waestele arwati puid anda:
I Klassi waestele igaühele 60 kop.
II   "  " 40
See teeb wälja 14 rbl 60 kop.
II Pani wallawanem ette, et mi-
newa aastal 5 luteruse ja 6 wene usu
meest soldatiks läinud, kelle pearaha
III Waeste surnukirstusid mööda
läinud aastal tarwis olnud.
2. Henn Grass
4. Els kuusik
5. Reet Karro
7 Laur Timpson
8 Avu Tumpson,
Märt Temple kirstu raha kästi
Wilsti Hans Jerwe käest sisse nöuda
Wana pearahasid tuli walla
peale jagada:
1. Johan Grossi pearaha wõlg, kes waeseks
jäänudd 31 rb. 12.
Kästi: wallapeale jagada
2. Hans Ennoki pearaha wölg
kellest maksjat ei saa 23 " 12
walla peale ära jagada.
3. Peeter Pilli pearaha wölg kelle
käest kätte ei ole saanud 20 "
Kästi: Teda töösse saadido.
4. Jaak Miili pearaha, kes
waeseks jäänud. 18 " 40
Jaak Tähk pearaha wölg 20
walla peale jagada.
147.
Otsus: Wallas kuulutada, et kes
ollnimetud mehi töösse
wöttab palga pearaha wöla.
heaks kinni peab pidama.
Ka ei tohi ta üle walla
piiri wälja minna
Hans Ennok
Andres Kangur.
Pani wallawanem ette, et lute-
ruse koolimaea juures parandamise
tarwis olnud:
330 telleskiwi - 4 rbl. 32.
100 linkre kiwi - 3 " -
10 wakka lubja - 6 "
15 potti kiwi 1, 50
200 katukse kiwi - 3 " 20
Grauberg 100 ahju naela - - 60
wene kooli.
Palutaja 5 koorma kruusa ja 5 k.
waea juure
sawi wedu - 2 " 50
Palutaja telleskiwide wedu - 2 " 75
linkre kiwide wedu - 1 " "
Palutaja lubja wedu - 2 " -
Sontag Potsepa tööpalk: ahju eest 18 "
1 korstna otsa tegemine - 2 "
Mikolai lae parantamine 1 " 80
1 laad pruugitud - 60
Summa: 61 rbl 81 k
wenekoolimaea juures ehitusi olnud:
paumeistre tööpalk 5 r. 40
9 laua eest  5 " 40 "
lauade weu eest   1 " - "
potisepa tööpalk  10 " - "
Sontagile 1 w. lubja eest = 70 "
300 telles kiwi ühes weuga 6 " 90 "
3 wakka lubja - 1 " 80 -
matriali weu eest  3 " -
Palutaja Tööpäewade eest 7 " 50 "
naelade eest   34      64 "
Summa 42 rb 34 k.
5. Panni wallatallitaja Jaak Wink wollimeeste-
koggule nõupidamiseks ja kinnitamiseks ette, mis
suguse põhjuse peale praegune wenne abikool seisma
wõida jääda, sest et tall mitte maad ei olla ja
seda maad, kelle peal ta praegu seista, ei lubada Karksi
maid selle koolimaea olla mitte.
Wollikogu arwas, et nemad omalt poolt muud
midagi platsi selle kooli tarwis ei teada, ega
ka anda ei wõida, koolil aga ometi hädaste
paar wakamaad maad tarwis olla, siis
soowida nemad, et see maea sellesama koha
Karksi
peale seisma jääks ja õigeusu kooliwallitsus
seda waewaks wõttaks selle wollikogu otsuse
põhjusel oma üllema kooliwalitsusele, kuhu
tarwis palwed ettepanna, et see nii hea olleks ja
armust seaduse põhjusel kõrge riigi üllemate läbbi
karksi mõisad sunniks, et see ka õigeusu koulile
üks tükk maad annab.-
Seda kirja panna ja protokolli ära-
kirri õigeusu kooliwallitsusele wäl-
jaanda
Jaak Wink wallatallitaja
Karksi walla perremeestekogu 4 mail 1877. -
Kous ollid: Wallatallitaja Jaak Wink ja kõik
temma abbimehhed. ja
Kõik wakku-mõisa- kui ka lisna
tallude perremehhed
Said wallatallitaja Jaak Winki poolt walla-
wallitsuse nimmel järele nimetud punktid pere-
pidamise ülle tarwilikuks tähelepannemiseks ja
allatiliseks täitmiseks ettepantud:
1, Igaüks peremees, kelle juures wõera walla hinge kirjas
olewad inimeisi teenistuses ehk korters on, peab warsi seda
wallawallitsusele teada andma, kust ja kes nemad on
peab ka selle ülle walwama, et neil pearaha oma walda
iga aasta 1 Januariks äramakstud, neil selle ülle kwiitung
ja lubbakiri siin ellada, peab ollema - ja ei tohi neile
mitte terwet palka enne aasta lõpu ilma oma walla
wallitsuse lubbata kättemaksta, ega sugugi ette
waid peawad naad nende palka ikka kõigewähhemalt
15 rubla taga järel kinnipidama ja sees hoidma.
2, Ükski peremees ei tohhi üht teenert ilma tunnistuse-
kirjata tema wana peremehe poolt, et ta sellele seadus-
likul terminil ka oma teenistuse kaup ülles öölnud on,
omale tellida, - kui ta seda teeb, ei olle tall selle tellimise
ülle mingisugust õigust, kui ta seda teenert mitte
kätte ei saa. - Ükski peremes ei tohi ka omma
teendrile niisugust tunnistuskirjä keelda, kui teener
temale õigel aeal üllesöölnud on.
3, Peremees peab nõudma, et igal temma teendril omma
palga raamat on, kuhu tellimise aeal palk saab
sissekirjutud ja ka jälle järjest sissemärgitud, mis
ta temale wäljamaksnud on.
4, Ümberhulkujad ega ilma passita inimeisi ei tohi ükski
peremees sallida, - waid kui tema tallust üks teener
ehk inimene 1 ehk 2 päewaks wõi pikema aea peale
kas wõi oma walda, peab ta oma peremehe käest
luba küsima ja peremehele teada andma, kuhhu ta
tahhab minna
See kõik sai Keiserl. Willandi Sillakohtu suusanna
käsku mööda peremeestele ettepantud - ja ühhes
ka üllesantud, et kui keegi neid tähelepannematta
ehk täitmata jättab, langeb ta iga wastutamise
ja trahwi alla, mis selleläbi peaks tullema. -
Karksi wallakoggu 11mal Mail 1877
Kous ollid: Wallatallitaja Jaak Wink
Temma abbimehhed.
Kõik kohtumehhed ja wallakogu
liikmed, kuis alamal kirjutud.
Keiserliku 3" Pernumaa kihelkonnakohtu käsu peale
olli tänasel päewal wenneusu kohtumeeste walimise pärast,
ollewad, 1 lauasistja kohtumees ja 1 abbi, - täiswalla
kogu kokkukutsutud - ja kui see neil tutwaks sai
tehtud, hakkati wallima, kui teise poole
peal nähha
V, Panni wallatallitaja Jaak Kotkas wolimeeste
kogule nõupidamiseks ette, et üks waene, Margus
Pärn, kes juba ammu woodis maas oma haiguse
pärast, soowida heameelega Willandisse tohtri
alla minna, kuhu aga tema enese jõud mitte ei
jaksada, nüüd olla tema küsimine, mis woli-
meeste kogu sest asjast arwab? -
Wolimeeste kogu arwas, et hädalisel peab ikka
abi andma ja peab siis nenda Margus Pärn
walla kulu peale Willandisse tohtre ala wiitud
VI. Panni wallakirjutaja G. Rosenberg wolimeeste
kogule ette, et patenti ette kirjutamise järele m. a.
N. 27 peawad wallarulliraamatud uuendut ja
keik walla hinged jälle üles wõetud saama.
Et see üks kogune priwat töö olla ja walla kir-
jutuse ametisse ei puutuda siis nõnda see nüüd oma
isiäraliku kulu ja olla nüüd tema küsimine
wolimeeste kogu käest see, kui palju nemad
selle töö ja kulu eest, mis selle tegemise jures
üleslahab hinda maksa lubawad, ehk
keda nemad seda tööd teha lasewad, tema ei
wõida seda suguge odawam teha, kui 5 kop
hinge pealt. -
Wolimeeste kogu arwas, et see palk, mis walla
kirjutaja selle töö ja kulu eest küsinud, suguge
kallis ei ole ja lubas seda maksta, mis järele
siis iga üks hing, olgu tema meeste- wõi naeste
rahwas, suur- wõi weike, kirjutamise kulu
kohe kirjutamise juures wälja peab maksma.
Sellega oli wallakirjutaja ka rahul ja wõttis
siis nenda seda tööd oma peale.
seda keik, nii kuis läbi räägitud
ja kinnitud saanud, korrapärast
Karksi wallawolimeeste kogu 30" Nowembril 1873.
Koos olid: Karl Müller, wolimees
Jaan Tamberg - do
Margus Ennuk - do -
Hans Kits - do
Margus Kanter do -
Hannus Pärn - do -
Johan Karu - do -
Peeter Turri - do -
Panni wallatallitaja Jaak Kotkas wolimeeste kog-
gule nõupidamiseks ja arwamisekeks ette:
Keiserliku 3ma Pernumaa kihelkonna kohtu poolt wälja
saadetud, Circulairi eeskirja järele ja käsku mööda 15"
Nowembrist s.a. N 3832 pidada wallale üks kohtu- ehk
wallamaea muretsedut saama, olgu siis seda uuesti
ehitamise wõi walmis maa ostmise läbi, kelle muret-
semise üle ja kus koha peale see asutud saada, wolime-
hed nüüd üks nõu peawad pidama, mis keigehiljem
15" Decembriks s.a. Kihelkonna kohtu härrale pidada
ette pantud saamaja mis wolimeeste kogu nüüd
sellest arwada?
Wolimeeste kogu arwas: kohtumaeaks ei saa mitte
üks walmis maea ostetud, waid uus ehitud.- mõisa
platsi peale, Ainja tee äärde, metsa nurga sisse,- aga
ei saa ega wõi see ehitamine mitte sel tulewal aastal
seeon 1874 ette wõetud saada, sellepärast:
1, saab wald see aasta alles priiks ostetud ja seejärele
peremeestele rasked maksud peale tulewad.
ehitamise
2, on kiriku mõisa töö alles käes ja poolel.
3, on tänawu sügisel wallas üks suur talumaea ära-
põlenud, kelle uuesti ülesehitamise tarwis ja juure
iga üks wallaperemees materiali peab wedama: siis
ei jõua wald kohtumaea ehitamise tööd mitte sel aastal
ette wõtta, waid jääb see weel üks aasta edasi poole. seeon
1875ma aasta peale ja saab kohtumaea niikauaks
üüritud, kas mõisas ehk wallas. -
seda wolimeeste kogu arwamist kirja panna ja
prottokolli ärakiri Keiserliku 3ma Pernumaa
kihelkonna kohtule ettepanna.-
Karksi walla wollimeeste ja täis wallakoggu
22 Detsembril 1867.
Kous ollid: Wallawannem, wallawöörmündrid
keik wallawollimehhed ja täis wallakoggu
Ue wallaseädusse §9 järrele wollimeeste ühhe
jao lahtilosimisse ja assemelle wallitsemisse
pärrast ollid tännasel päewal Keiserlikku
3ma Perno kihhelkonna kohtu kässu peale
27mast Now. s. a. No 2666 keik wollimehhed ja
täis wallakoggu kokkukutsutud.
Karksi wallas on hingearru järrele 16 wolli-
meest ja said siis Keiserlikku kihhelkonna
kohtu õppust möda 5 wollimeest lahti losi-
tud ja nimmelt losisid ennast lahti:
perrem. seast: Hen Murri
Willem Rängel
sullaste seast: Johan Janusson
Hans Willard
Rido Paiv.
ja mosarahwa
Prirahwa wollimehhed jäid keik kinni.
Nende lahtilositud wollimeeste assemelle said
nüüd wallakoggust keigist ühhelmelel ja
ühhest suust wallitsedud:
perrem. seast: Karroannusse Hen Murri taggasi wen.
Kitsi Hans Kits, ueste. wen.
sullaste seast: Kini Johan Uuk, ueste - lut.
Mõtsamatsi Andres Kals, ueste. wen.
Karromärdi Johan Kuil ueste. wen.
Pärrast wallitsemist said nüüd weel täie walla
koggule ue wollimeeste nimmed nimmetud
ja küstud, kas naad keik ka nendega rahhul
mispeale keik ühhest suust "ja!" kostsid:
Nenda olles siis Kaksi walla wollimeeste
koggu 1868 aasta tarwis:
perremeeste seast: Kõwwa Johan Jerw, lut.
Kurre Mats Kanter, lut.
Tindi Peter Torrim, lut.
Jõksi Jaak Wabel, lut.
Puise Jaan Tannberg, lut.
Kekkani Annus Mäggi, lut.
Karroannusse Hen Murri, lut wen
Kitsi Hans Kits - wen.
sullaste seast: Kini Johan Uuk, - lut.
Mõtsamatsi Andres Kals. wen
Kurrimõtsa Hans Roland, wen.
Karromärdi Johan Ruil, lut.
Puise Märt Turri, - lut.
moisarahwa seast: Andres Rebbane wen lut
Pallussare Johan Laatsarus, wen
prirahwa seast: Kõwwa Hen Jerw. lut.
Ni kui sündinud protokolli kirjutada.
Jaak Kotkas; wallawannem.
Karksi wolimeestekogu 11mal Oktobril 1878.
Jüri Ilusmets, do.
Hendrik Turi do
Hen Terwand do.
Wolikogu arwas ja kinnitas: kui magasinist
wilja müüa tuleb,on wilja hind: rükkid tsetwert
6 rubla, odrad tsetwert 5 rbl. ja kaerad tsetwert 3 rubla.
Walla waestele, kelle wolikogu poolt moon ehk ülles-
pidamise abi arwatud on, arwati magasini willi
anda ja raha, mis selle ette walla poolt sissewõetud,
laadikusse panna, ega mitte wilja asemele osta.
Kästud
Seda kinnitust protokolli kirjutada,
Karksi wallakogu 8mal Decembril 1878.
Kous ollid: wallakoguliikmed ja täisealised.-
Et wallatallitajal ja abimeestel, ametis olla, kolm
aastad ümber on, siis sai Keiserliku 3ma Pernumaa
kihelkonnakohtu käsku mööda 10 Nowembrist c. No 4685,
nende uuesti walimise pärast tänasel päewal täis walla-
kogu kokkukutsutud; - ka on sulaste, - mõisarahwa
ja priirahwa saadikud uuesti walida- ja ka wolli-
meestest seadust mööda üks jagu uuendada, mis walimine
ja seadmine kõik nii sai ettewõetud, kuis järeltulewas
nimekirjas ja protokollis kirjutud.
Karksis on hinge arwu järele: wallatallitaja, 4 abi-
meest ja 1 aidamees walida.-
Kui see kõik wallakogule tutwaks sai tehtud,
hakati walima:
Kõige esmalt sai mõisarahwa,- priirahwa- ja
wallasulaste saadikute walimine ettewõetud.
Walla Rulliraamatu ja tema muutmiste järele on
Karksi wallas:
Mõisarahwa seas - 102 täisealist
Priirahwa seas - 73 do
Walla sulaste seas - 376 do
Seejärele tulleb walida
Mõisarahwa seast - 10 saadikud
Priirahwa seast - 7 dp
Walla sulaste seast - 37 do
Walitud said:
Mõisarahwa seast:
Johan Karu
Kadrina Johan Allik
Jaak Seller.
Karumalane Johan Torim.
Jaak Mägi
Jaak Paio
Jürri Kals ja
Hans Kask
verte!
16 December 1876
Kui kousollewa wallakogu liikmete healed kirja
ollid pantud, olli nähha, et ennam healdega walli-
tud on, nii kuis eesseisaw nimekirri näitab.-
peakohtumeheks: Henn Mõttus 73 healega, luteri usku wana.
kohtumeesteks: Margus Kanter,92 do do do
Peeter Kangur 29 do do uuesti
Jaak Kiwisäk 100 do do wanna.
Henn Torim - 47 do do do
Peeter Kanter. - 56 do do uuesti.
abikohtumeesteks: Jaak Jerw - 68 do do wana.
Mats Turri 62 do do uuesti.-
Seda wallitemist, kuis sündinud, kirja
panna ja protokolli ärrakiri kinnitu-
seks Keiserliku 3" Pernumaa Kihhelkon-
na kohtule ettepanna.-
Jaak Wink, wallatallitaja.-
Seepeale sai nüüd seadust mööda wollimeeste ühejau
uuendamine ettewõetud, kuis allamal kirjutud
seisab: Lahti said:
peremeeste seast: Peeter Paio.
Jaak Jerw.
sullaste seast: Hans Ain
Hendrik Turri.
Nende asemele said wallitud:
peremeeste seast: Jaak Kotkas.
Hans Karru
Johan Kotkas.
sullaste seast: Jaak Ronk.
Hendrik Turri
Nii olleks siis Karksi walla wollimeestekogu 1877. aasta
peale ollewa:
Perremeeste seast: Märt Kukk. - luteri usku.
Sullaste seast: Jaak Kalts. - wene usku.
Hans Jakk, - luteri usku.
Jaak Ronk do.
Hendrik Turri -wene usku.
Mõisarahwa seast: Jaak Paio, - luteri usku
Johan Karru, - wene usku.
priirahwa seast: Margus Joosep. - luteri usku.
Kui see kokkutulnud wallakoggu liikmetele tutwaks
sai tehtud, ollid seega kõik wägga rahhul, - siis
Wallitemise protokolli ärrakirri
kinnituseks Keiserliku 3" Pernumaa
kihhelkonna kohtule ettepanna.
Eesseiswast healekirjast on näha, et enam healdega
walitud on:
Peakohtumeheks: Jaak Õunapuu wenne usku
endine abikohtumees.
Kohtumeesteks: Hans Kailas, wenne usku, uuesti
Jaan Sumbak, lut usku, uuesti
Abikohtumehe Jaak Õunapuu asemele, kes
peakohtumeheks sai, kinnitadi wallakogu
poolt enam healdega walitud:
Johan Kadak, lut usku.
seda kirja panna ja ärakiri kinnitu-
seks Keiserliku 3ma Pernumaa kihelkon-
na kohtu kätte saata.
Karksi wolimeeste kogu 13mal Augustil 1873.
Johan Karu. do
Annus Pern- do
Jüri Mõttus. - do
Margus Kanter. do
Johan Jaanusson do
Jaak Õunapu. do
I Tulli wolimeeste kogu ette lesk Tiina Enn ja palus
omale Hans Uibut wäimeheks ja toitjaks anda,
sest et tema wana ja wigane olla ja tema üksik
tüttar, kui tüdruk, tema eest hoolt ei jõuda kanda.
Wolimeeste kogul polnud selle wastu midagi
ütlemist, ja
Hans Uibut Tiina Ennu toitjaks.
II Pani wallatallitaja Jaak Kotkas wolimeeste kogule
nõupidamiseks ja arwamiseks ette, et nii kuis
temale kiriku konwendi poolt ülesandud,
olla kihelkonna tohtre palk, see on 10 kop hinge
pealt, wähe, mis läbi tohtrid ikka äraminna
ja wõida ka ette tulla, et selle palgaga enam
tohtert sugugi ei saada, siis olla tarwis palka
tõsta ja seda pidada nüüd wolimeeste kogu arwa-
ma, kui palju naad omalt poolt peale lubawad.
Wolimeeste kogu arwas, et nemad suguge tohtrele
palka tõsta, ega peale lubada ei wõi, waid see
wanapalk, 10 kop hinge pealt wõida kül
weel jääda ja ei wõtta nemad seda mitte
III Pani wallatallitaja Jaak Kotkas wolimeeste
kogule nõupidamiseks ja arwamiseks ette, et
Ospidali maea tarwis ehitada, et seeläbi haigede
parandamine kergem saaks olema ja mitte nii
palju walla kulu ja abi tarwitama.
Wolimeeste kogu arwas, et nemad seda mitte weel
niipea ette ei saa wõtma, sellepärast et maks
saaks ehk kül nattukene kergem olema, kui
see maea ehitud oleks, kui linna kohal, aga
kulud, mis selle maea ülespidamiseks, kohenda
mise ja parandamise tarwis üles lähawad,
saaksiwad wiimaks palju enam wälja tegema,
kui haiget linna wiia ja seal parandada
laske.
IV Ann Pile pärast, kes kogune wigane, arwas
wolimeeste kogu, et tema peab walla kulu peale
Tartu klinikusse wiitud saama, parandamisele.
1910 aastal juuni kuu 7 päewal, awas
Nikolai wallakohus Nikolai wallamajas
eesistuja H. Tindi
J. Mäggise
J. Niirmanni
koosolemisel ning kirjutaja Paul Rassi
kohtu koosoleku Peeter Pruali kaeptuse
asjas.
Jüri Muru
wastu
löömise
Kohtusse ilmusiwad kaebaja Peeter Pruual ja
kauptuse alune Jüri Murru
(Tunnistajad saadeti tunnistajate-tuppa.)
kohus pakkus kohtukäija pooltele leppitust
mis ka korda läks, kaeptuse alune Murru
maksis kaebaja Puualile 3 rubla leppituseks
ning palusiwad seda asja asjasjamisest
maha kustutada
Peeter Pruual XXX
Kohtu Eesistuja K. Tint,
Lukmed J. Mägis
Kohus seda asja järele waadates
ja tähele pannes, et kohtu käijad pooled
siin isekeskis ära leppisiwad, maaras
seda sinast asja asjaajamisest maha
Eesistuja: H. Tint.
Liikmed Mägis
kirjutaja: Puura
Oleme kohtu määrust kuulnud.
PeeterPruual XXX Jüri Muru
See asi tuleb seletamise alla
wõtta 17 iuunil 1910a.
Nikolai walla kohtule
Peeter Pruuali kaebtu-
sed Jüri Muru wastu
löömise pärast
mõlemad elavad
Kosel Nikolai wallas.
13 mail s.a. lõi mind Jüri Muru
ilma mingisuguste põhjusteta pähe
millega mina mitte rahul ei wõi olla.
seepärast palun Nikolai walla
Kohut Jüri Murud ette kutsuda
ja teda seadusliku vastutamise
alla wõtta, ning mulle walu rahaks
5 rubla tema kääst sisse nõuda
Tunnistajaks palun ette kutsuda
Jakob Maar kes Kose külas elab.
Peeter Pruual kirja ei oska
tema palve peale kirjutas alla
PaulRoss
ilma Laksi Tõnise ja Maltsveti taoliste maakuulajate
kõikjale üle kogu Venemaa laiale linnadesse, ettevõt-
tetesse, mõisatesse ja ulatusid hilisemalt ka Ameerikasse
Ühendriike, Kanadasse, Austraaliasse ja Aafrikasse,
Selle voolu väljarandajad kandsid omagu juba sakslas-
te, pastorite ja ultrashovinistide vastaseid puht eesti
rahvuslisi-kultuurilisi väliseestlaste ideesid jääda ise
kõikjal eestlasteks, enesega üle kogu maailma laiali.
Juba ilmuvad mõned eesti tegelastest kes katsestavad välis-
eestlaste kohta üle Venemaa teateid koguda ja kodumaa-
lasi vähemalt tutvustata eesti asundustega. Nii sugus-
test olgu eesliinis nimetatud õpetajad Niggol ja Meomutel
viimese sulest ilmus esimene raamat-broshuur eesti asun-
duste kohta. Üleilmsuse Ülemaailmsuse eestlaste koonda-
mise mõtteni ei ulatanud nemadki veel.
Küll heljus vast ehk mõnegi mehe mõttes väliseestlaste
koondamine kuid ülemaailmlise koondamise mõtte avali-
kkuse ette toomine niipalju kui seda senini eestlaste
ajaloos tuntakse osutus Jakob Lukatsi (autori) teeneks.
See oli ligimale poolsada aastat tagasi (1896 või 97a.)
kui mina veel Pihkvas õpetajate seminaris õpisin, olin
olnud ja tegelesin Pihkva esimeses eesti seltsis Koit. Olin
jõulu vaheajal Eestis vanemate kodus, kus siis kasutasin
pühade aega maal ringi sõites karskuse hariduse ja
põllumeeste seltsides kõnedega koosolekutel esineta.
Kuulsamaid Võrumaa põllumeeste seltse oli Kanepi kihelkon-
na põllumeeste selts. Sain kutse viimasel Jõulüpuhal esine-
ta Kanepi kiriku juures Põllumeeste seltsi ruumes ühi-
selt põllumeeste-hariduse ja lauluseltsi poolt toimitud
rahvakoosolekul kõnega. Olin ju veel poisike, kuid julgust
minul oli ja kõnes sõna järgi taskusse ei läinud" võisin
vabalt paar tundi kõneleta ja vastuvaelda teistele.
Konelesin peamiselt põllumeeste, rentnikke, moonakate ja
popside raskeist oludest ja nende rohumistest mõisnikke
sakslaste poolt ja eesti endiste moonakate väliseestlaste elust.
Sellel koosolekul seadsin ülesse esmakordselt põhi-
mette, väljendasin idee et eestlastel tuleb võitluses nende
rõhujate sakslaste vastu ja oma rahvuse, kultuuri ja keele
hoidmiseks ühineta üle kogu maailma üheks üle-
maailmliseks eestlaste liiduks, mitte maapinnalisel
vaid rahvuslisel alusel. Sellest ajast siis ka korduvalt
hiljem kuni tänaseni väljendatud, aja kirjanduses ja kõnedes
loosung: "Eesti ei asu mitte ainult Baltimaal vaid tema
elukoht on terve maailm". Põhimõte oli selge. Välis-
eestlastel tuleb asutada exterritoriaalne rahvusline ühing.
Tol ajal polnud ju eestlastel oma maapinda ka kodu-
maal. Maa ja kõik majanduslised varandused Eestis
olid saksa soost mõisnikke omad. Väljendati väga
sihtivalt isamaa mõistet nii, et "eestlasel pole mitte
oma maad ega pole emal kapsa peenartgi." Vaim-
lise, kultuurilise ja rahvuslise pimeduse eest hoolitsesid
küllaldaselt pastorid, köstrid ja teised "Jummalla
sanna sullasedd" toites rahvast põrguvalu lauludega.
Toll koosolekul Kanepis, avaldasid nii külmarahuli-
sed eesti maarahvas marulist kiitust. Üks vana hall-
pea astus ette rääkis pisarsilmil et tema olla kõige
vanem pollumeeste seltsi liige ja olla töötanud veel
kadunud Jakobsoniga ühes Viljandimaal, Tänas
mind kogu seltsi nimel üteldes: "meie ei ole kadu-
süttitavad ja õiglast kõnet kuulnud." - "Jakobson
kannatas mõisnikke tagakimamisel ja põgenes ära
Peterburgi, ega Teiegi meie noor aitaja siin elada
saa"...Viimane lause oli prohvetlik. (Vahejuhtum
ilmnes samal õhtul. Mõisa kupjad ja kiltred, kes koosolekul oma
härrade tarvis spioonisid, olid "kõrgemalt" poolt käsu saanud
toda noort ninakad venemaalast, ässitajat õpetada, "sirgeks" teha.
Pihkvas
Peale Seminaris õpimise sain vaid ühe aasta kodumaal
alkkooli (külakooli) õpetajaks olla kui paroni piits ja saksa
pastori tagakiusamine mind kodumaalt välja virutas. Olin
nimelt pastori ees kõigerohkem kurja teinud, võtsin ligemaist
külast kus kahe ristiusu tunnistajad Lutheri ja vene õigeusu
lised elasid nende mõlemate lapsi kooli vastu ja opetasin
mõlematele muidugi ettenahtud kooli kava ulatuses, usuõpe-
tust igale lapsele tema usu kohaselt (minu kool oli aga
vaid Lutheri usuliste kool), seletasin Piiblid ja Katekismust
nähtus olema. See ajas pastori marru, kuigi Vene preester
sellega nõus oli. Kohasele paronile jälle ei meeldinud minu
geograafia õpetused kaugete maade kohta ja loengud
kohta
seltsides maade ja rahvaste ja peamiselt välis eestlaste tut-
vustamises.
Heideti kooli kohalt ja aeti maalt välja, minu kasuks
ja nende kahjuks. Läksin itta, üle "Veete emakese" Volga.
Elasin, õpisin, tööasin Urali mägede alusel maal. Sealt ergu-
tasin eestlasi kodumaal eriti noortsugu, tungima Venemaa
koolidesse õppima ja erialadel vabades oludes lahti
parunite ja kupjate piitsa alt, väliseestlastena tegutsema.
See minul õnnestus väga hästi. Algas suur tung
eesti
noortsugu laia maailma. Koondusime siis teiselpool
raju Peipsitagustena väliseestlastena.
Abiks saksa paronitele, vonnidele ja pastoritele väljaranda
mist tõkestama ja väliseestlasi mahamurdma, nende puht
rahvuslisel alusel koondumist hukka mõistma, tõttasid
siis kadakad ja shovinistid koodijaanlased, kasutates
laialiselt väliseestlaste liikumise ja liitumise vastu agitatsioo
ni kiriku kantslitest, seltside koosolekutel ja erite nende valdusel
olevas ajakirjanduses. Juba tol ajal hakati mind isikli-
kult lausa sõimama ja valejuttusid minu tegevuse kohta
levitama just samuti kui tänapäev New Yorki "üleilmli-
sed" Meie Tees seda teevad. Ikka sõimates, ikka "maha tehes".
See pole ju kellegi uudis, mu härrad "Üleilmlised""
Kui siis, kolme aasta pärast, omades tehnilise hariduse ja
kutse (maamõõtja) ja broneeritud osaltgi sakslaste vastu sellega
et olin tõusnud alam seisusest (talupoeg, linnakodanik) kõrgemasse
seisuste tulin tagasi kodumaale, lootuses siin oma rahva
kasuks töötada (vahepeal külastasin iga aasta kodumaad ja pidasin
tihetad sidet eraviisil ja ajakirjanduse kaudu) oli ju siin sellel
erialal eesti soost ja eesti meelsuslistest eriteadlastest äärmine
puudus, siis ei lubatud minul mitte töötada oma erialal
vaid keelati ara väljaspool linna elamine, et maarahvaga
mitte kokku ei puutuks. Minu töötamise õigus ja minu
seisus öeldi maksvad olema ainult Venemaal, kuna Balti
kubermange (oli ta ja sakslaste maa) olid maksvad erisea-
dused (saksa seadused) mis kõrgemad olid kui peremehe Vene
seadused. Elasin siis Eesti suurlinnades Tallinnas ja Tartus, vahest
külastasin ka Riga ja Peterburgi, kui jalgealune kodulinna-
des kõikuma lõi. Et ma linnades elades eesti tööliste keskel
liikusin nende kasude kohaselt alati agiteerisin, siin tuli juba
võidelda omade kadakasakste ja eestlastest ettevõtjatega samu
ti kui senini sakslastega vastollu sattuda siis polnud raskust
mind sotsialistiks ja nihilistiks (tol ajal mootsaks saamas pahem-
poolse poliitiliste tegelaste kohta nimetused) tembeldata ja riigivasta-
seks poliitikuks nimetada, et sell alusel kergemine minust lahti saada.
Ja juba peale poole aastase katsestuste kanda kodumaal kinnitada
olin seekord sunnitud jälle lahkuma. Jälle ita. Kangesse Itta
Tagabaikali maale, sinna kus ainult sunnitöölisi saadeti
Leidsin siingi eestlasi, eriteadlasi ja töölisi ja siia asumisele
saadetuid. Asutasime esimese Eesti Seltsi Kauges Idas.
1905 aastal alanud töölisliikumine üle kogu Venemaa, mis esimeseks
Vene revolutsiooniks muutus, julgustas mind jälle kodumaale il-
muma, et siin sakslaste vastast poliitikat õhutata, eestlastele Eestit
tagasi võita. Eestis leidus juba pinda tegevuseks. Linnade töölised
ja Venemaal, Vene vaimus kasvatatud haritlased (kui vähe neid ka ei
olnud) olid poliitiliselt täiesti teadlikud sotsialistid ja revo-
lutsioneerid. Maal, maatoolised ja väikekruntnikud ( popsid) olid alati
ja erandituld sakslaste vaenulised. Siin arenes poliitiline kihutus
töö innukalt ja hoogsalt. Sõitsin maal ringi, kihutates jalgrattal
asutamise
Ülemaailmlise Eestlaste Liidu ja väliseestlaste
Koondamise ideede algatus ja vargus. 3)
Kui vast üle 100 aasta tagasi eestlaste orjapõl-
vest linnupriiks vabastamise aegel, ütleme Laksi Tõnise
väljarändamise hooajal ehk üksikude eestlaste sangarite
nagu kindral maamõõtja Karl Tenner (Teener), kuulus
Vene sõjaväes Napoleoni sõdades, väljarändamisel Eestist
ei saanud tekkida väliseestlaste koondamise ideesid
olid vaid üksikute eneste ehk perekondade rahvustunde ja ema-
keele alalhoid, siis juba "profet" Johan Maltsveti"
hulgalisel Krimmi rändamisel loodi väliseestlaste koon-
dusi ja ilmusid ehk väliseestlaste ajudes ka Venemaale
rännanud eestlaste koonduse ideed.
Vaatamata sellele et saksa mõisnikud, kartes oma orja karjast
hiljemalt odavast tööjõust eestlasest moonakast, popsist ja
käsitöölisest lagedaks jääda, tegid kõik võimalikud, seaduslikud
ja mitteseaduslikud takistused eestlaste Venemaale pääsuks, püüti
Vene rajal inimesi kinni, pekseti armutult, paigutadi vangla-
tesse ja lasti nagu metsloomi maha, kuige see polnudki ju
seaduse silmas mingisugune väljarändamine, vaid ainult ühest
Venemaa kubermangust ehk linnast teise kolimine, mis näi-
teks sakslastele (balti sakstele) ja venelastele sugugi keelatud
polnud, edenes hoogsalt eestlaste Paltimaalt väljarandami-
ne, võttes vahest massilise iseloomu. Nii tõusid endistest
moonakatest ja maatainimestest asutatud asulad ja suured külad
ellu mitte üksi ligemais rajatagustes maades Pihkva ja Peter
buri kubermanges vaid laial Sarmaatia lagendikul Volga
äärseis maades, Krimmis, Kaukaasias, Uurali mägede
jalal Ufa ja Permi mail, ulatusid Siberi lagendikele ja metsa.
3) Pean lugijate ees väga vabandama, et ma ajapuuduse, praegu-
seaja maailmapoliitilise olukorra ja peamiselt "Uus Ilm"a
mahu, kuhu need read Saadan, kohaselt saan vaid väga luhidalt
ja katkendliselt seda laiaulatuslist küsimust kasitada. Ajaloo
se ülevaatena ilmub see pikemalt eesti ja vene keeltes, kui sellek
võimalus avaneb.
linnast linna, alevist alevisse ja ühest maakonnast teise,
pidades kihutuskoosolekuid, kirjutates protestikirju avaldami-
seks ja organiseerides meie sotsialistide lootuseid noort sugu
lööksalkadeks sakslaste maalt väljakihutamiseks kui selleks
paras aeg tuleb.
noorte
Ei vältanud kaua kui algasid eesti, revolutsioneeride
eestvõttel, üle kogu maa, vaenulikud välja astumised, kujunetes
mõisate põletamiseks ja mõningate kupjate, kiltrite ja
ka paronite tapmises. Ma tulin kevadel Eestisse ja juba
kesksuvel algasid üksikud vaenulised väljendused maal.
Juba lauldi vaimustatult:
Mõisad põlevad
Saksad surevad
Mets ju maa
On rahva oma!
Kuid karistussalgad organiseeritud sakslaste poolt (asi oli
algul õige väike ja süütu kuid sakslased ise puhkusid asja
ülesse, et võimalust saada nendest põlatud eestlasi karistada)
algasid julma tööd üle kogu maa otsides ja tappes
revolutsiooni juhte ja eestvõtjaid, pekstes ja tappes armutult ilm
süütuid inimesi, kes aga mõnele kupjale ehk pastorile ei
meeldinud.
Olin mõnda aega jälitud ja taga aetud mitmest karistus-
salgast kuni pääsin üle raja Peterburgi ja sealt kaudseid
teid labi Poola ja Kaukaasia jõudsin sügiseks oma töökohta
Tagabaikali kasakate kaitse alla, kuhu veel Palti sakslaste
karistussalgad ei ulatanud.
Olgu siinkohal vahendiks teemile märgitud, et tol ajal
Eestis sotsialistide juhiks, ninameheks, oli ajalehe "Uudised" toi-
metaja, kooliõpetaja P. Speek, kelle ümber mõõdukamad sotsid
koondusid ja avalikke lahinguid lõid eesti ultrashovinis-
tidega Tõnisoniaanlastega. Ka tema pidi, nagu kõik teisedki
pahlempoolse poliitika tegelased, karistussalkade eest põgenema.
Toimetas hiljem Peterburgis eestikeelsed põradaaluste sotside
lehte, olles põhimõtteline teoreetiline sotsialdemokraatiliste
ideede levitaja, keda tol ajal arvati suuremaks sotsialistiks
eestlaste peres. Põrandaaluse elu polnud kuigi kerje ning Speekil
õnnestus pääseda P. A. Ühendriiki. New Yorkis asutas siis teiste
"Väliseestlaste ajakir'jaks."
Iga eestlane eriti iga väliseestlane, olgu valvel nende
"üleilmliste" fashistide-kdakasakste noodavedajate suhtes, ärgu
satugu nende valelikuse ja ülesässituse võrku. Nende teod
ei käi mitte nende sõnade kohaselt ja tähelepanelikult
nend propagandad ja tegevust silmitsetes näeb väga selgesti
nende müüti lambanaha alt saksa hundi ja hullukoera
hambaid ja saksa kiriku jaguari ja ilvese teravaid murdja
küüsi paistvad.
Üleilmlise" ja väliseesti" asutajad ja praegused nina-
mehed Ameerikas on vaid usurpaatorid, valetajad võõraste
ausate ideede vargad, kes endistel aegel aastakümne-
te jookul üleilmlise ja väliseestlaste koondamise ja
korraldamise vastu töötasid seda mõtetgi vihkasid ja
väliseestlaste s.o. eesti töötava kihi, kellel julgust ja jõudu
jätkust Bati saksa barunite ikke alt lahti rabeleta
ja võõrsil Venemaal ehk ookeani tagustel mail omale
leiba ja peavarju ausa tööga hankida,-vastu nagu vihatuma
vaenlaste vastu välja astusid neid aina mõnitates ja sõi-
mates vandersellideks, hulgusteks, sotsideks (ka see oli nende
keeles sõimunimi) ehk nagu Saksa parunid hobuse varasteks nime-
tades. Need New Yorkis asuvad üleilmlised" juhid julgevad
avalikult seal esineta, vaid selletõttu, et neil Vabal Ameeri-
ka pinnal nagu Ku-Klux-Klanidel ja mormonidel ja teistel
avalikult tegeleta lubataks, pealegi pole need, nimetatan vaid
kolmikud: K. Pusta, Markus ja Kaiv, kes seal "üleilmlikkust" arenda
vad ja võeraid ideesid varastates väliseestlasi püüavad nina-
pidi vedada ja lollakaid pügada, kaugeltgi need esimese
viiuli mängijad, vaid nende peremeeste alandlikud sulased
ja teenrid, kes ise kusgilgi "neutraalses" Rootsis ja Sak-
samaal elavad, kellest mitmed tegutesid ka saksa oku-
patsiooni ajal saksa Ostlandis (endine Eesti), nagu rahva äraand-
jad Doktor Mäe, jurist ja maamõõtja Otto Tief ja teised
New Yorki "üleilmlised" on vaid saksa ja nimetatud kadaka-
te väljarööked ja oksendused.
Neid väljarannanud loetakse eestile (loe saksa mõisnikele
nagu loomalikku tööjõudu) kadunuks ja et nad kahjulikuks ei
osutuks teistele kodumaal sakslasi orjajatel sellega, et teata-
des uutest vabadest oludest ja inimikust elust jõukusest
ja heaolust, ergutaks massilisi väljarandamise, takistatakse
kõigiti nendele läbikäimist kodumaalastega, veel enam kodu
maal mõisapõldudel kupjakeppi all orjajatele sugulaste-
le ja tuttavatele nendega läbi käimist. Need asunikud ongi
sunnitud isoleerima, kuigi visalt vastupannes ümbruse mõju-
dele asutavad omaette seltse ja koolegi, et vähemalt omakeeltgi
alal hoida ja rahvustunnet korratada, kuid vahemalt oma
emakeele suhtes hakkavad alla andma, noorsugu enamuses
keelt.
Saksa mõisnikele abiks väljarännanuid eestlasi murdma
ja neid mahasalgama, rühivad varsti nenda alandlikud saba-
rakud Lutheri kiriku pastorid, igat sorti kadakasaksad ja
lõpuks kõigerohkem veel eesti ultrashovinistid rah-
vuslaste nime all. Need väliseestlaste murdjad shovinistid
koondutes peamiselt pastoritest, köstritest ja kirikuvöölmünd-
ritest, nende põlise arakimiseaja vaenlasest "Venestajast" K. R.
Jakobsonist, ristitud pastorite erakonnaks jätkavad oma
tegevust hilisemalt, kuni tänaseni, rahvuslaste eduerakond
laste ehk Tõnisoni koodijaanlasta nime all. Selle vii-
mase kamba mehed, väliseestlaste ja üldse eestlaste nagu
töötava rahva ja omaette vahvuse, vaenlased, viimased mohi-
kaanlased eesti fashistide leerist ongi nüüd koondu-
nud New Yorkis Üleilmliste nime all väliseestlasi petma
et neid jälle uuesti saksa kupja kepi ja Lutheri pastori
vaimupiitsa alla paenutata.
See väliseestlaste vaimline ja rahvuslise tunde surmamine
oleks sakstel ja koodijaanlastel ka õnnestunud, sest endised moona-
kad ja popsid said Venemaal küll majandusliselt, vast eranditult
haljale oksale aga kultuuriline edu läks vähjäkäiku. Välis
eestlaste rahvusliseks ja kultuuriliseks päästjaks osutus teine
uus ja tugevam väljarandajate vool linnadesse noortsugu
õppima, intellikend tööde ja kõiksugu erialadel ja veel rohkem
töölistena, oskustöölistena, käsitöölistena kes rändasid juba
Oligi viina, õlle ja heade tasulubadustega sealsamas mõnedest
logarditest lööksalk koostatud, kes koosoleku lõppu, minu väljumise
puhul pidid ööpimeduses "naha peale" andma. Vanad taadid, põllu-
meeste seltsi juhatusest, olid aga "haisu ninna saanud". Kupjate
kavatsusest, poeldasid siis mind, enne kui veel koosolek oleks
lõpule jõudnud, tagatoa akna kaudu välja, kust siis talu-
mehe väle hobune mind saatjale tuntud metsateed mööda, isa
tallu viis, kust hiljem ähvarduste sunnil jälle Venemaale lahku-
mõni päev