Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Kohtuliikumed J Toodu
MMoppel
Perraküllast Karl Jürgens kaebas, et temmal Perra-
Jaan Jürgensi käest 40 wihko hölgi sada olleks, mis
Jani kätte jänud, kui ka need Perrakulla Jurri tallo
maad temme käest Jaan Jürgensi kätte sanud
Jaan Jürgens ütles sedda tössi ollewad, et Karl Jürgensil
40 wihko hölgi temma kätte jänud, 20 wihko olleks
ta ärra maksnud ja Karl on temmal ühhe koorma
rukkid pöllult omma luaga, otsekui warrastand, arra
winud, mis keige wiljaga Karlile jänud ja selle eest
arwab ta teist 20 wihko; selle järrele ei olleks temma
ennem midagi maksa ollewad.
Et kohhus selle asja jures selget arro ei sanud
käskis tunnistust tua ja siis jälle ette tulla
4, Karl Masso tulli ette ja kaebas, et teisipääw näddala eest
7 möisa hobbust temma arrasel käinud, nendasamma
on ka 2 hobbust ööd moisa hobbused temma orrasel kei-
nud, kus viimsel ho ööl hobbused kinni wötnud.
pallus sedda kulatada ja temma kahjo lasta tassuda
Möisawellitseja wastas selle peale, et temmal sellega
teggemist pölle, sest need hobbosed, mis päwa on arra-
sel kainud, nad ollid karjamehhe Hans Lilliwälja
holeks ja mis öse on käinud Andres Eriksoni holeks
Karjamees Hans Lilliwälja ütles hobbosed jooksnud
orraste peäle ja Andres Eriksen ütles ka tössi olle-
wad, et hobbosed kaks ööd arrasel käinud
Sai möistetud: igga hobbose pealt 25 kop. ja on nenda
maksa Hans Lilliweljal 1 rub. 75 kop ja
Andres Erikson. 50 kop. Karl Massole.
arraste kahjo.
5, Andres Masso tulli ette ja kaebas, et temmal Puppa Jakob
Masso käest, kes metsawahhest lahti sanud 1 kassakas, 4 särki,
2 pari sukki, 4 pari kindaid, 1 paar kappetaid ja pool wakka
odre sada on.
et Jakob Masso mitte mõisas polnud, käskis kohhus
tullewa redi ette tulla.
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem
XXX Jakob Schneider kohtomees
Juhhan Törw kohtomees
G. Fr. Lorenzson
kirjotaja.
Selli koggokonna kohhus olli koos 27. Oktobril 1861.
Kohto peäl ollid kohtomehhed.
Jaan Tönnissohn kohtowannem
Jakob Schneider
Juhhan Törw
Testama wallast Nantsi Hanso naene Madli tulli
ette ja kaebas, et temmal Turnimatsi Mart Jürgens
kaest 4 wakka kartuhwlid sada olleks; mis Mardile
laenand, agga nüüd ei tahha makse.
Mart Jürgens ütles seda käitust tössi ollewad.
Sai möistetud: et Mart Jurgens need 4 wakka kar-
tuhwlid ühhe näddala sees peab arra maksma
Karl Andres Masso ja Jakob Masso ei olnud mitte kohto
ette tulnud.
XXX Juhhan Törw kohtomees
Sellie koggokonna kohhus olli koos 29 Aprillil 1860
Kohto peäl ollid kohtomehhd:
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
do. - kohtomehhed
Möisawallitsussa polest kaebati, et Murro Jakob
Murro möisa 6 hirre pakko heinama pealt lassust
ärra warrastand, mis 10 jalga pitkad olnud; kaks
pakko on Jakobi öuest leitud, mis ta lauaks löhkund
Jakob Murro ütles, et temma agga kaks pakko,
mis temma jurest leitud olleks winud, agga teis-
test ei tea ta mitte.
Selle peale kostis möisa rentnik Rein Hellmann
et temma Jakob Murro jurest neist kaddunud hirre
pakkudest kaks tükki on leidnud pärrib ta ka
need kaddunud pakkud keik Jakob Murro käest,
kas pakkud taggasi ehk 50 kop. h. pakko peält.
Et Jakob Murro jurest kaks warrastud pakko
leiti, mis ta ärra löhkund, arwas kohhus sedda
pärrimist öigeks, et ta ka need teise kaddunud
pakkud peab maksma, kus need lühhutud tükkid
ühhe pakko ette arwati ja sai moistetud:
et Jakob Murro nende kes wie pakko eest
2 rubla 50 kop. peab maksma, ehk tullewa Redeni
nisamma suggused pakkud assemile muretsema
Peale sedda selle wargusse eest 15 hopi witso
Tallor. seädus §. 1136.
Wöhma Juhhan Masso tulli kohto ette ja kaebas, et
temma poeg talwe Riigas woris käinud, Riga minnes
Perrakülla Tanni seltsis, mis eest ta 5 rubla piddand
sama ja taggasi tulles Uetoa Mardi seltsis, mis eest
4 rubla 20 kop. pidanud sama. Ria linnas on Uetoa
Mardi koorma pealt kaks kasti ärra warrastud, mis
Uetoa Mart Perno kaupmeestele piddand maksma ja
selle eest peab Mart köik selle wori rahha 9 rub. 20 kop.
kinni; peäle sedda on Uetroa Mart issi körtsis olnud, kui
need kastid temma koorma peält ärra warrastud. Se
4 rubla 20 kop tahhan ma siis kül kautada ja agga 5 rubla
minnemisse rahha pallon ma kohhut Uetoa Marti
sundida, et sedda mulle ärra maksab.
Uetoa Mart lasti ette tulla ja ütles sedda tössi ollewad
et temma need 9 rubla 20 kop. kinni peab, sest temma
olleks Wöhma Juhhani poja koormatte jure wahti
jätnud ja käskind järrele wadata, kui issi körtsi läinud,
agga ta polle öiete tähhele pannud ja minno koor-
ma peält warrastud selle aja siis kaks kasti ärra,
mis eest ma Pernus Krimmi härrale 20 rubla 10 kop.
ja kaupmehhe Wahwile 12 rubla pean maksma.
Kohhus arvas sedda asja järrele ja leidis, et se rahha
kinni piddaminne, minnemisse wori rahha polest
koggoni undrehti on, sest mis olli temmal körtsi
minnemist, kui koorm kallist kaupa peäl olli
ja sai moistetud:
et Uetoa Mart se minnemisse wori rahha
5 rubla Wöhmo Juhhanile peab maksma.
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnitud
Moisawallitsus R. Hellmann
G.Fr. Lorenzsonn
koggok. k. kirjutaja.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 12. Mail 1861.
Kohto peal ollid kohtomehhed
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowanem
Need siin üllemal nimmetud kohtomehhed ja Sellie
moisa piri wahhid Kristjan Anspal ja Jürri Jansen
andsid moisale teada, et nemmad üllema kohto kässo
peale keik wälja poolsed pirid läbbi waatnud ja neid omma
korralisses seisusses leidnud, ning ei olle kussagil leida,
et ühhe ehk teise wisi peale priri öigust rikkutud, mis
nenda kuida sündinud protokolli ülles pandud.
Möisawallitseja R. Hellmann
XXX Koggokonna kohtowannem Jaan Tönnissohn
kohtomees Juhhan Törw
kohtomees Jakob Schneider
G. Fr.  Lorenzsonn
koggok. k. kirjotaja
Sellie koggokonna kohhus olli koos 6. Junil 1861.
Kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn kohtowannem.
Juhhan Törw kohtomehhed
Krono metsa härra von Mülleri kirja kaebdusse pääle 30mal
Mai ku p. ses aastal N 58, mis metsawaht Puppa Jakob Masso
üllesse andnud, et allamal nimmetud Sellie walla mehhed
krono metsast palka ja kasse puid warrastand, pallut sedda
asja järrele kulatada ja neid kui töeks tehtud, kahhe kordse
krono taksi järrele trahwida, kuida allamal nähha on.
Need mehhed on
Pilleti soldat Jürri Masso 2 kuse palki, 4 sülda pitk
5 wersokki jämme - 2 rub. 12 kop.
2 kasse puud 3 sülda pitk 4 wersok. jämme 1
Wöhma Mart Masso 2 kuse palki 4 sülla pitk, 5 wersok jämme 2 "12 "
do 3 kasse puud 3 " " 4 wersokki jamme 1 " 50 "
Soldat Jurri Masso ütles sedda tössi ollewad, et temma need
need kaks kuuske ja 2 kaske on raiund.
Wöhma Mart Masso ütles et temma neid kaks kuske krono
metsast on raiund, need kassed ütles ta omma issa Hans Masso
metsast tonud, mis issa üttelnud enne raiutud olnud.
Sai möistetud: et Jürri Masso nende kahhe kuse ja kahhe
kasse eest 2 rubr. 12 kop. - Mart Masso
kahhe kuse ja kolme kasse eest 3 rub. 62 kop.
trahwi peawad maksma. Peale sedda saab Mart
Masso selle wargusse eest 30 hopi witse, et Jürri
Masso soldat on, ei wõi walla kohtuse tedda mitte
peksa, waid jäeb sillo kohto holeks.
9, Audro Kirriko wallast Hans Mardik olleks Sellie krono
metsast metsawahhe Jakob Andreseni kaitusse peale 3 kase
palki warrastand, 2 palki 4 sülda pitkad, 5 wersokki jämedat
ja 1 palk 3 sülda pitk 4 wers. jämme
Hans Mardik ütles sedda tössi ollewad, et need 3
palki krono metsast on warrastanud.
Sai möistetud et Hans Mardik krono taksi järrele
kahhekordne trahw 2 rub. 62 kop. peab maksma
ja saab 30 hopi witso
2, Sellie walla kohtomehhed ja piri wahhed Kristjan
Anspel ja Jurri Jansen andsid möisale teada, et
nemmad üllema kohto kässo peale nende kuida
igga aasta, ka sel aastal keik wälja poolsed piirid
läbbi waatnud ja neid ommas korralisses seisusses
leidnud, ning ei olle kussagil nähha, et ühhe ehk
teise wisi peäle piri öigust rikkutud, mis nenda
kuida sündinud protokolli üllespandud
XXX  Jaan Tönnissohn kohtowannem
G. Fr. Lorenzsonn
Selsammal 10. Mai ku päwal tulli Petre Jaan Tönnissohn
kirjotaja
ette ja pallus protokolli ülles panna, et temma lutterusse
usso koli maja jures, Lauda, aida ja rehhe omma kullo peale
on ülles ehhitanud. Lauda ja rehhe toa tarwis olleks ta palgid
sanud krono metsast ja rehhe rehhalusse ja aida tarwis ja pesso
kamber koli maja otsas, olleks ta issi ostnud.
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtwannem
Sellie möisa koggokonna kohhus olli koos 8. Junil 1862.
do kohtomehhed
Perrakülla Jakob Andresen ja temma poeg Jakob tullid
kohto ette ja andsid teada, et naad 13. Aprillil kül kohto
ees leppinud ja lubbanud ühhes ellada, agga ommeti korda
ei sa, waid tahtwad teine teisest ärra lahkuda, nenda
et issa Jakob Andresen omma naesega sauna ellama
lähheb ja poeg lubbab ka temmale ommast maast pöldo anda.
Sauna ei olle neil praego mitte selle ma peal, issa olleks
agga ühhe sauna ostnud, ja poeg lubbab sedda sauna,
selle metsawahhe ma peale, mis temma kaes on ülles
ehhitada. Jakob Andresen wöttab ka ommad ella-
jad ja maja warrandust ja kasa ja lubbab poja Jakobile
1 hobbone ja teine hobbone woib ka temma kätte.
tööd tehha jäda
10 lammast
1 muldne mullikas.
1 orrikas sigga
1 aastane sigga
4 pörsast
3 lehma annab ta poja kätte lüpsa agga jäwad weel,
temma ommaks, kunni näeb, kuidas poeg Jakob
temma wasto on.
1 härg on poeg Jakob möda läinud süggisel ärra mü-
nud, mis weel temma, se on issa Jakobi jaggo olnud
sedda jättab ta ka pojale ja pärri sedda mitte ennam taggasi
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnitud.
Möisawallitseja RHellmann
XXX Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem.
XXX Juhhan Törw do kohtomees
XXX Jakob Schneider do kohtomees
G. Fr. Lerenzson
Sellie möisa koggokonna kohhus olli koos 11mal 25. Nowembril 1860
Kohto peäl ollid kohtomehhed
1, Pootsi wallast Andres Weber tulli ette ja kaebas, et Selli
mees Karl Janson tedda 9nd  selle ku päwal peksnud
ja köki kinni pannud
Karl Janson ütles selle peale, et ta Andrest Webert
mitte polle peksnud, egga ka kinni pannud, aga tedda
tuast wälja wiskand, sest et kesk ösel kel 12 aeges ilma
asjata minno majasse tulli
Kohhus leppitas neid ärra, nenda et mollemad
rahhule jäid.
Karli Masso naene Marri tulli ette ja kaebas, et Soldat,
Jurri Masso temmale kaks kord pähha lönud.
Jurri Masso ajas walleks, et temma Marrit mitte polle
lönud waid muido lükkand.
et selget tunnistust pölnud, püdis kohhus neid
leppitada ja leppisid kohto ees ärra, nenda et mölle-
mad rahhule jäid
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest
kinnitud
Jakub Schneider kohtomees
Möisawallitsus
Sellie koggokonna kohhus olli koos 9. Detsembril 1860.
Tüdruk Liso Schneider tulli kohto lubbaga
ette ja andis sedda tunnistust, et omma ärra surnud
emma järrele jänud asjad nenda kuida need 16mal
Januaril 1848 protokolli on pandud, keik kätte on
sanud, mis nende ristitega, mis omma nimme
alla pannud, töeks tunnistab.
Liso Schneider
Möisawallitseia
Jaan Tönnisssohn koggok. kohtowannem
kuhtomees
kohtomees
G. Fr. Lorenzsohn
koggokonna kohto kirjotaja
Jaan Jansen tulli ette ja kaebas, et Perrakülla perremees
Jaan Jürgens muist temma pöllodest lubbanud ärra watta
mis kohto polest temmale lubbatud.
Jaan Jürgens wastas selle peäle, et Jaan Jansenile kohto polest
lubbatud 1/2 wakkama pöld igga kolmandisse, agga temmal on
rohkem; peäle sedda on ta üks wägga tüllikas innimenne, ei
olle rahhulik majas, teeb tülli ja püab üht ja teist asja
majast sellajal wisil ommale püda, mis temma ei olle
ja kui ta ennast mitte ei parranda, ei wöi ma tedda ommas
majas piddada.
Jaan Jansen püdis ennast wabbandada, et temma
ühtegi maja asja pölle sallaja ommale peidnud.
Said kohto polest manitsedud rahholikult ellada
ja issi ärranis Jaan Jansenile ööldud, keik maja
asjad rahhul piddada ja mitte ommale sallgial
kombel püda, mis temma ei olle, mis läbbi
tüllewad:
tüllid ja pahhandussid n issi keskisse ello wahhele
Kohto piddamisse kirri sai moisawallitsuse polest.
XXX Jaan Tonnissohn kohtowannem,
xxx Jakob Schneider kohtomees
koggokonna kohto kirjutaja
Sellie koggokonna kohhus olli koos 9. Junil 1861.
Kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissohn kohtowannem,
Jakob Schneider kohtomehhed.
Krono metsa härra von Mülleri kirja peale 7masr selle ku
päwast No 60 ollid Sellie walla kohtomehhed Selli Murro
krono metsa tükkides käinud, mis Puppa Jakobi, hoida
on ja seält pahhandust leidnud, kus kaebaja Jurri Masso
ja ka metsawaht Jakob Masso jures olnud:
1, 31 kuse kändo 4 kunni 9 tolline jämme, neist olnud
28 kando kuivad ja 3 kando torest.
2, 29 kasse kando 3 kunni 8 tolli jammedad.
3, 17 hawa kändo
5 leppa kändo
Neist üllemel nimmetud raiutud pudest andis metsawaht
Jakob Masso üllesse kes neid raiund:
Jurri Masso 2 kuuske ja 2 kaske 6mal Junil jubba
Mart Masso 2 " 3 kaske selletud.
Andres Anson - 4 kaske
Jurri Busch 2 - 1 kask
Jurri Anson - 1 " 3 hawa
Karl Janson - 5 kaske.
Selli moisa 8 kuuske, mis metsa härra olleks lubbanud
Summa 14 kuuske 16 keske 3 hawa.
Teisi puid ütles Jakob Puppa mitte teadwad, kus ehk
kes naad on raiund.
Se kirri sai Metsa härra von Mülleri kätte sadetud.
Jaan Tõnnisson kohtowannem
Jakob Sch Schneider kohtomees
Sellie moisa koggokonna kohhus olli koos 17ma Oktobril 1862
Andres Naudi
Juhhan Mattiesen
Selle tülli pärrast, mis endise Perrakülla metsawahhe
Jakob Andreseni ja temma poja, nüüdse metsawahhe Jakob
Andreseni wahhel on, on krono metsa härra von Müller
lubba andnud üht teist ello maja /sauna/ selle metsawahhe
kohha peale ehhitada ja peale sedda issa ja poja wahhel
se leppitus tehtud, mis protokolli saab pandud:
1, Need palgid selle sauna ehhitamisse tarwis, kus issa
Jakob Andresen sisse ellama lähheb, sawad selle metsa
wahhe ma peält raiutud ja annab poeg issa üllespiddamis-
seks omma walmis tehtud põllust issi ärranis tukkis
6. wakkamaad pöldo ja selle järele ka wakkamaad
heinamaad, mis agga pärrast issa Jakob Andreseni
ja temma naese surma jälle metsawahhe kätte
taggasi sawad, egga tohhi nii heasti se saun, kui ka
pöld ja heinama, egga tohhi nende enneste wahhel
selle ma polest mingisuggust muud kaupa tehtud sada
2, saab selle assemil metsawaht Jakob Andresen,
omma issa kaest 1 hobbone, 2 lehma, 6 sigga, 10 lam-
mast ja üks paar kanno. - Keige pöllo wiljast sawad
essite keik wöllad ärra maksetud ja siis se ülle jä-
nud willi, kui ka linnad ja linna seemned on
sawad poleks jagga tud, mis ka nenda on
sündinud. Linnadest on issa Jakob Andresen
100 peo rohkem sanud
2, Jakob Andresen tulli ette ja kaebas, et so te äres 4 palki
maas olnud ja metsa härra temmale neid lubbanud ärra toa
omma sauna ehitamisse tarwis ja olleks need 4 palki seält
arra tonud omma sauna ehitamisse platsi peale, agga Jaan
Isak olleks temmal seält 5 polki ärra winud, temmal üks
kärro seält ärra winud, rauad ärra löhkund ja krawi umbe
ajanud.
Jaan Isak lasti ette tulla ja ütles temma wiis palki
sealt ärra winud, sest need palgid, mis Jakob Andresen
so te ärrest, mitte 4 waid 5 tonud, olnud temma pärrast;
metsawahhe Juhhan Naudi lubbaga krono metsa ärest
tulest mahha murtud puud kahhe aasta eest raiund, kärro
ei olleks ta winud, egga ka raudi löhkund, nendasamma,
ka krawi mitte umbe ajanud.
Et krono metsawaht Juhhan Naudi mitte kohto
ees pölnud, käskis kohhus 19mal selle ku päwal
jälle ette tulla ja ka Juhhan Naudi
ette kutsuda.
nenda kuida moistetud kindlaks kinnitud.
Möisawallitsus R Hellmann
XXX Koggokonna kohto wannem Jaan Tönnissohn
kohtomees Andres Naudi
kohtomees Juhhan Mattiesen
G. Fr. Lorenzson.
Sessammal 17ma Oktobri ka päwal, sai Jakob Andresonile kulutud
et temma omma kaebdusse asjus 26mal Septembril Tanni Jahnseni
peale mitte keiserlikko kihhelkonna kohtus, kuida sedda kohto ees ütles
pölle kaeband, se koggokonna kohto otsus, kihhelkonna kohto polest
Oktobri ku p. N
on kinnitud.
Koggokonna kohtowannem Jaan Tönnissohn
Sellie koggokonna kohhus olli koos 15. Julil 1860.
Juhhan Tõrw
do kohtomehhed.
Jakob Sichneider
Perno krono kohto kässo peäle 6mast Junist 1889 N 738
sai tännasel päwal Türni Hanso pojs Jaan Bachsonile
kes nüüd issa assemel perremees on, kulutud, et ta need
möisa maad popsi maad, mis N 10 al temma kaes on
tulliwad kewwadi 1 Aprilli ku päwast 1861 omma käest
peab ärra andma ja sawad selle samma kässo järrele
1 Aprilli ku p. 1861 Karli Masso kätte antud.
Kohto piddamisse kirri sai mõisawallitsusse polest kinnitud
Moisawallitsus R Hellmann
G. Fr. Lorenzsonn.
kogok. k. kirjotaja.
Sellie moisa koggokonna kohhus olli koos 14. Oktobril 1860
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem.
kohtomehhed.
Ado Eriksohn tulli kohto lubbaga ette ja kaebas,
et temma omma wenna Jakob Eriksonile wäe tenistussest
lahti osta rahha laenand, kus weel 112 rubla 40 kop.
wölgo on, mis Jakob ei tahta maksa.
Jakob Eriksohn ütles sedda tössi ollewad sedda nimetud
rahha wenna Adole maksta, egga wöinud mingitsuggust
seadusse järrele kohto ees tähhendada, mikspärrast
temmal öigus olleks, nimmetud wölga tassumatta
Sai mõistetud: et Jakob Eriksohn sest wöllast
igga aasta 30 rubla peab arra maks-
ma kunni keik tassutud saab.
nenda kuida möistetud, kinnitud.
Jakob Schneider kohtomees.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 11. Oktobril 1861.
Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem
Jakob Schneider.
Möisawallitsusse polest kaebati et Rino Rand ommad
lomad lasknud möisa rist heina orraste peäl käia, kust
kaks loma möisa sanud kinni ajada, mis agga nim-
metut Rino Rand möisa karja ajast jälle sallaja ärra
ajanud ja peäle pandud trahwi 1 rubla h. mitte pölle
täutand maksa.
Rino Rand lasti ette tulla ja ütles sedda tössi olle-
wad, et temma lomad rist heina pealt kinni aetud
ja et neid ilma lubbata ärra ajanud mõisa karja ajast.
Sai möistetu: et Rino Rand se trahwi 1 rub. peab
maksma Tallo r. seadus § ) ja ühheks
päwaks selle eest wangi honesse kinni
pandud, et lomad sallaja moisast ärra
2. Ler Metsawaht Hindrik Lerima kaebas, et Jakob
Masso sead temma heinama ärra töngund ja siis weel
Jakobi naene ja naese emma teda söimanud. - Jakob
Masso ütles sedda tössi ollewad, et sead heinamaad
tengund. Kohto käiad leppisid kohto ees ärra.
XXX Jaan Tönnisson kohtowannem
XXX Jakob Schneider kohtomees.
G.Lorenzsonn
Selli koggokonna kohhus olli koos 20. Oktobril 1861.
Jaan Tönnissohn kogguk. kohtowannem.
Kihlepä metsa härra von Mülleri kirja kaitasse peäle
12. selle ku p. No 108, et Selli wallast pilleti soldat Jurri
Masso 25 noort wahtra puud Selli krono metsast raiund
ja ärra winud, mis metsa wahhe abbimees Juhhan Pöllerins
ki käest ärra wötnud, - pallub koggokonna kohhut,
sedda asja järrele kulatada ja süüdlast krono taksi
möda igga pu peält 35 1/3 kop. h. trahwida ja ka ihho
nuhtlust anda.
Jürri Masso lasti ette tulla ja ütles kohto küssimisse
peäle, et Selli krono metsast 25 wahtra puud raiund.
Et se nimmetud Jurri Masso, pilleti soldat on
kedde koggokonna kohhus mitte ihhu polest ei wöi
nuhheldu, ja se wargus Tallo r. sead. järrele § 730
surem on, kui et koggokonna sedda wöib selletada,
pallutakse sedda asja surema kohto selletada anda.
Wanna sant Rino Isak tulli ette ja kaebas, et temma
omma minnia Rino Isak kaest sada olleks 1 kört, 1 rub.
rahha 1 3/4 wakka rukkid rannast tonud ja Testamalt tonud ka
jahhu, mis ta mitte ei tea, kui paljo neid olnud; ka
Rino Isaki jures ellanud 20 näddalat
Rino Isak ütles seda tössi ollewad, et omma ammale
sedda maksa on, agga kui ei wöi ta mitte taggasi maksa
sest et 20 näddalit ta jures olnud.
Sai mõistetu: et Rino Isak omma ämmale
se kört, 1 rubla rahha, 1 wakk rukkid ja pajokedre
peab taggasi maksma.
Selli koggokonna kohhus olli koos 7. Julil 1861.
kohto peäl ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnisohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törw - kohtomees.
Mõisawallitsusse polest kaebeti, et Ue külla lomad moisa
heinama külla alt ärra sönud, kus Hans Lillewälja pühha
pääw enne Jani päwa 9 hobbust, lambid ja 1 wassikas see
heinama peal o käinud ollewad.
Moisa sullane Jaan Jürgeni tulli ette ja ütles, kui
ta seal aeda teinud, on keik heinama lomi täis olnud,
ja Jakob Jurro naene tulli neid ellajaid sealt ärra ajama
siis ütles se, agga se heinama põllu waid karjama
Ue külla perremehhed ütlesed, et moisa ommad lomad
on ka sealpeäl käinud
karja tüdruk Anw Jurro ütles üks kord poled mõisa
lomad heinama peale läinud, temma olleks naad
agga kohhe ärra ajanud.
Sai möistetud: et se assi weel kulamisse peale jäeb
ja siis jälle ette woetud, kui selgemat
arro saab.
Isaki Ann Perens tulli ette ja kaebas, et temma sullane
Hans Jansen on tedda hirmsaste peksnud ja ükskord kewwadi
randas kiwide peale mahha wiskand.
Hans Jansen lasti ette tulla ja ütles et temma perre-
naest Ann Perentsi wikkati witsa puga kolm korda lönud ja
teist korda ühhe kasse haga lönud.
Kohto käiad leppisid selle rio pärrast kohto ees arra.
XXX Jaan Tönnissohn, koggok. kohtowannem
XXX Juhhan Törw
do kohtomees.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 25. Julil 1861.
Türnimatsi Mart Jürgens tulli ette ja kaebas et Uetoa Mart
Erikson ja Hans Masso tedda 16. Julil möisa körtsis hirmsal
wisil peksnud ja Mart Erikson hammastega ta käe ärra
närrinud ja kui ta wimaks nende käest lahti peasnud,
olleks ta moisa pöllale krawi pitkali mahha heitnud,
sest et ennam jöudo pölle olnud eddasi minna; sinna
olleks Mart Erikson ja Hans Masso Esmaspääw hommiko
jälle järrele tulnud, kus Mart Erikson ta jalle peasse wötnud
ja jälle ühhe penikse puga peksnud. Selle kohkumisse
peale, et naad ueste jälle mo kallale tullid, olleks ta koh-
kund ja raw käe sisse lönud, mis läbbi kässi nenda
otsast ärra on, et middagi ennam ei wöi tehha, egga tea
kas sest käest weel terwet kät saab.
Mart Erikson lasti ette tulla ja ütles, et Mart Jürgens
tedda söimanud, selle pärrast olleks ta Merti lükkand, selle
peale on Mart tedda lönud, siis olleks ta wasto hakkand
ja se läbbi se riid tulnud ja ka Mardi sörme ärra närrinud
Ka sedda ütles Mart Erikson tössi ollewad, et esmaspääw
hommiku pöllale läinud ja seal Mart Jurgentsid ühhe
witsa tükaga lönud, kaks ehk kolm korda.
Hans Masso ajas sedda walleks, et temma Mart Jürgentsis
mitte pölle peksnud, - agga Mart Eriksoniga kül seltsis
käinud pöllal, kus Mart Erikson Mart Jurgentsit kolm nelli
kord lönud.
Tunnistaja Jakob Isak ütles, et Hans Masso temmale
üttelnud, et Mart Jürgentsit karwo piddi kiskund ja Mart
Erikson üttelnud, pärrast sedda kui riid körtsi jures mödas
Sellie möisa koggokonna kohhus olli koos 26. Septembril 1862
Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem,
Juhhan Matteesen
1, Perkulla endine metsawaht Jakob Andresen tulli ette
ja kaebas, et Nõmmukusse Tanni Jahnsen tedda kolme
naddala eest Sellie möisa körtsis ilma asjata peksnud
ja soimanud seaks.
Tanni Jahnsen lasti ette tulla ja ütles selle kai-
tusse peale, et temma Jakob Andreseni mitte pölle
peksnud, waid Jakobid, kui omma öe meest nomind,
et omma lastega mailma naeruks sandiste ellab ja
kui ta selle peale olleks Jakob Andreseni tedda
ka hirmsaste hakkanud söimama, wargaks ja weel
mitmeks muuks, siis olleks ta Jakobit rinnust rappu-
tand.
Tunnistaja Jurri Masso ütles kuulnud, kui Tanni
Jahnsen Jakob Andreseni körtsi kambres nomind
sest et omma lastega sandiste ellab, ja perrast Jakob
Andreseni rinnust rapputand, kus Jakob Andrsen
pea wasto seina läinud
Tunnistaja Kristjan Anspal ütles kuulnud, kui
Jakob Andresen ja Tanni Jahnsen üht teist was-
körtsis
tastikko söimanud, agga temma olleks ärra
läinud ja nende riost muud middagi
Kohtomees Andres Naudi ütles kuulnud, kui Jakob
Andresen Tanni Jahnsenile üttelnud: et temma
perses ennam moistust olleks, kui Tanni Jahnseni
peas.
Kohhus arwas sedda asja järrele ja leidis et möllemad
süüdlased on, sest et üht teist söimanud ja Tanni
Jahnsen pealegi Jakob Andreseni rindo kinni hakkand
ja pea wasto seina lönud, püdis kohhus neid leppitada,
agga et se korda ei läinud, möistis kohhus
et möllemad trahwi alla langewad ja waeste
laeka Jakob Andresen 1 rubla ja Tanni Jahn-
sen 1 rubla 50 kop. peawad maksma.
Kui kohto käiattele kohto otsus sai kulutud, ütles
Jakob Andresen sellega mitte rahhul ollewad ja
pallus omma asja keiserlikko kihhelkonna kohto
anda, mis temmale lubbatud sai
2, Selle wölla pärrimisse pärrast, mis Ninepölma
Jurri Tönnisonil koggokonna kohto protokolli järrele
18 Hans Lani käest sada on sai
möistetud: et Hans Laan se wölla 7 aasta sees
se on igga aasta 5 rubla peab ärra
maksma ja esiminne 5 rub. Nari päwaks 1863.
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest
nenda, kuida moistetud kindlaks kinnitud.
XXX Jaan Tönnissohn kohtowannem.
XXX Andres Naudi kohtumees
XXX Juhhan Mattiesen Kohtomees.
GFrLorenzsonn.
Sellie koggokonna kohhus olli kuos 6mal Mail 1860
Wölla walla mees Umbiko Jaan, kes tännase päwa
peäle krono metsa wargusse pärrast teist kord olli
tellitud, ei olnud jälle mitte tulnud
möisa piri wahhid Kristjan Anspal ja Jürri Jansen
andsid möisale teada, et nemmad üllema kohto kässo
peäle keik wälja pooltsed pirid läbbi waatnud ja neid omma
et ühhe ehk teise wisi peale piri öigust rikkutud, mis
nenda kuida sündinud protokolli ülles pandu.
Mõisawallitsus
R Hellmann
+++ Koggokonna kohtowannem Jaan Tönnissohn
kohtomees Juhhan Törw.
kohtomees Jakob Schneider.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 15mal Julil 1860.
Perrakülla metsawaht Jakob Andresen tulli ette, nimmetas
et temma wannaks lähheb ja kardab, ehk wöib ka pea surra
selle pärrast pallub protokolli ülles panna, mis omma
lomadest po ja maja asjadest poja Jakobile sawad, kes
metsawahhe ammeti peäle temma assemile on pandud
ja ka temma naest, Jakobi wöerast emma surmani peab
toitma ja mis teised lapsed sawad.
Jakobi ossa 1. hobbone
3 härga
5 lammast
1 raud reggi
1 rautud saan
5 wilja nöu
2 hölle wati.
p. Andres 1 härg
t. Annele 1 lehm ja saun.
Sellie walla koggokonna kohhus olli koos 3mal Junil 1860.
Putti Otto Johannsohn tulli ette ja kaebas, et temma
küllamees Jaan Jansen teda hirmsaste peksnud, sest
et temma härjad korra Jani heinama peale läinud,
mis ka kohtomees Jaan Tönnissohn näinud.
Kohtowannem Jaan Tönnissohn ütles nainud, kui
Jaan Janson Otto Johannsohni peksnud; kaks kord
olleks ta Jaan Jansoni Otto kallalt ärra ajanud
Jaan Janson ütles sedda tössi ollewad ja wõinud
ennast mitte sest süüst wabbandada.
Sai möistetud: Tallar. seadusse järrele §.§. 1112 & 1114
Jaan Jansonile 15 hopi witso
Kohtopidamisse kirri sai moisawallitsusse polest
XXX Jaan Tonnissohn kohtowannem.
XX Juhhan Törw kohtomees
G. Fr. Lorenzsonn,
Sellie koggokonna kohhus olli koos 28. Junil 1860.
Jaan Tõnnissohn koggok. kohtowannem
Juhhan Törw do kohtomehhed.
Karroga küllast Mart Masso tulli omma naese
Annega kohto ja kaebas nimmetut Mart, et temma
poeg Karroga perremees Jaan Masso üht wägga santi
ello ellab, hirmsaste joob, joobnust peast sure wandu-
missega meid omma wannemid ja, omma naist peksab
ja sellega keik maja rahho ja seädust rikkub ja seggab;
mis ühhe puhko sünnib. Sedda teggi ka Jaan Masso
Jani pääw öhto: Ta tulli körtsist joobnust peast
kojo, sõimas essite omma naest hirmsaste, ajas teisse
möda tubba tagga ja löi naist kaks kord, kus naene
tuast sure hirmoga wälja jooksis ja aita läks. Selle
kärrina peale töusin omma wodist üllesse ja keel-
sin Jaan Massut, agga ta wöttis sure jämmede
keppi ja löi mulle jalla pihta, kus asse ja kärn
praegust nähha, pärrast tombas ta pu labbida ja
löi mulle käe pihta hirmsa sõimamissega, mind
temma issa, kui ka emma lahki kiskuda, kui pajo
wille; selle peale ajas ta meid tuast ja öue wärra-
wast wälja sure malgage wälja. Nüüd läinud ta
aida ukse tahha, kus naene hirmo pärrast sisse jooks
nud, kangotand aida ukse lahti, lönud naest aites
diga. Nimmetut Mart Masso pallus omma poega
Jaan Massut selle pärrast kangeste kohto trahwi alla
panna, sest ta olleks kül kannatanud, agga se assi lähheb
pääw päwast öelaimaks ja minna kui üks tallo maja
issa pean wimaks kerjama minnema.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 11. Nowembril 1861.
Krono möisade kohto abbihärra von Tallbergi küssi-
misse peäle Sellie koggokonna kohto kaest: "kas need
30 palki, mis Sellie walla tallopoeg Türni Jakob
Januari kuus 1860 aastal krono metsast sanud, mis
metsa härra von Müller tahtnud nimmetut Jakobi
käest ärra wötta ja Sellie möisa rentniko Rein
Hellmannile anda, sest et temmal ostetud palki
dest 30 palki pudust jänud, ka töeste tarwis olnud"
annab se koggukonna kohhus selle küssimisse peale
allandikkult wastust, et need palkid Türni Ja-
kobile walla kohto polest neist 70 palkidest, mis
krono polest Sellie wallale lubbatud ja metsa härra
lubba kirja peale krono metsast raiutud, sai antud,
ja et se maja wägga laggund olli, kus sees se perre-
mees koggoni ei wöinud ennam ellada, selle pärrast
ei wöinud ka koggokonna kohhus sedda mitte
lubbada, et neid krono polest Sellie wallale lubba-
tud palgid, mis walla kohto polest ühhe tallopoja-
le said antud, kel neid häddaste tarwis olli, wöi-
sid rentniko Hellmannile ostetud palkide assemil
antud sada. Agga rohkem ei olle Sellie wald sel
aastal krono metsast mitte sanud, kui agga neid
lubbatud 70 palki.
XXX Jaan Tönnissohn kohtopeamees
Kohtomees
XXX Jakob Schneider
Sellie koggokonna kohhus olli koos 27. Nowembril 1861.
Jaan Tönnissohn koggok. kohtowannem.
Juhhan Törw - do kohtomehhed.
Uetoa Mart Erikson tulli ette ja kaebas, et Karroga
körtsi mees Mart Masso omma lomadega temma heina-
ma lasknud ärra süa, sest süggise Andro lada päwal
kui ladalt on tulnud, ulleks Mart Masso 8 loma
heinama peäl olnud, kus ühhe wärsi kinni wötnud,
mis agga Mart Masso naene temma jurest ärra warras-
Mart Masso ütles sedda mitte teadwad, sest karja-
ne on jures olnud ja piddand karja hoidma ja mitte
pahha peäle laskma minna, kus teistele kahjo sünnib.
Temmal ei olleks ka mitte 8 waid 6 loma. Sedda
ütles tössi ollewad, et Mart Erikson temma wärsi
kinni oinud ja ta naine arra tonud.
Karjane Rino Puppa ütles muist lomi ärra kaddand
ja siis lomad Uetoa Mardi heinamale läinud. Kaks
olnud Wölla lomi.
Sai möistetud: et Mart Masso Eri Mart Eriksoni
le selle kahjo eest, mis lomad heinama
peäl teinud, 25 kop. loma peält, se on 1 rub.
50 kop. peab maksma. Tallor. sead. §
2. Mart Masso kaebas, et Mart Eriksoni (lomad) hobbosed
temma heinama peäl käinud ja heinamaa ärra sönud.
Mart Erikson ütles sedda walle ollewad ja essimist korda
kuulwad, et temma hobbosed Mart Masso heinamaal käinud
kohhus käskis Mart Masso selle jälle tunnistust tua ja
eespiddi kinni wötte.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 22. Aprillil 1860
Jaan Tõnnissohn koggokonna kohtowannem
Juhhan Törv
Krono metsa härra von Mülleri kässo / peäle 12mal
kaibdusse
Aprilli ku p. selsamal aastal N 50 ja 56, mis metsa waht
Naudi Juhhan ülles andnud, et allamal nimmetud
mehhed Sellie krono metsast palka warrastand, sedda
asja järrele kulatada ja neid krono taksi järrele kahhe,
kordse trahwiga trahwida. Neid mehhed on nimmelt:
Testama wallast:
Reino Jürri p. Juhhan
3 männa palki a, 3 sülda
sullane Enn
Kanisto Mart
pitk, 8 wersokki jäme - 6 rub. 60 kop.
Sellie wallast:
Mardi Andres 1 kuse palk 4 süda ja 5 wersokki jäme 1 " 6 "
Mardi Hans 1 " 4 " 5 "
1 " 6 "
Putti Juhhan 3 - - - 3 " 18 "
Türni Jaan 1
Tamme Jaan 2
2 " 12 "
Mido Juhhan 1 - - - 1 " 6 "
Kerdi Jurri 1 - - 1 " 6 "
Murro Jaan 2 männa palki 3 sülda ja 8 wersokki 4 " 40 -
Wälla vallast.
Umbiko Jaan 4 leppa palki a, 3 sülda ja 4 wers. jäme 2 - "
Kohhus laskis Testama mehhed Reino Jurri p. Juhhani
sullase Enno ja Kanisto Mardi ette tulla, ja küssis neilt
selle metsa wargusse pärrast, mis nimmetud mehhed ärra
salgasid ja sedda Naudi Juhhani kaebdust welleks ajesid.
Metsawaht Naudi Juhhan ütles, et palgi jäljed Reinu
Jürri õue läinud, agga mitte palka leidnud, sest Juhhan
olleks essiotsus keelnud otsida, pärrast, kui möisa polest
lubba sanud otsida, olleks kül otsinud, agga mitte
leidnud, waid arwab neid palkid, selle aja see ärra widud
Reino Jurri p. Juhhan ütles selle peäle, et Naudi Juhha-
nil ni kaua, kui möisas käinud, teine mees wahhis
olnud, se olleks siis: leidnud, kui palgid ärra olleks,
näi
widud.
Mardi Andres, Mardi Hans, Putti Juhhan, Türni Jaan
Tamme Jani vend Mido Juhhan ja Murro Jaan
Tõnnissohn ütlisid selle kaebdusse tössi ollewad ja maksid
metsa härra polest ülles antud trahwi rahha ärra.
Kerdi Jurri ütles, et temma tulest mahha murtud pu
on raiund, mis metsa härra issi lubbanud ja ei /lubbanud
sedda trahwi mitte maksa.
Umliko Jaan ei olnud mitte kässu järrele tulnud,
waid sai ueste 6maks Mai ku päwaks tellitud.
Nende pärrast, kelle assi selletud ja waidlematta
töeks tehtud möistus kohhus.
iggaühhele 30 hopi witso selle metsa wargusse
eest, need ollid nimmelt: Mardi Andres, Mardi
Hans, Putti Juhhan, Turni Jaan, Tamme Jani
wend Mart ja Murro Jaan Tönnissohn.
Kohtopiddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kinnit
Möisawallitsus R. Hellmann
XXX Jaan Tõnnissoni kohtowannem
koggok. k. kirjotaja.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 19mal Oktobril 1867.
Jaan Tõnnissohn koggokonna kohtowanem,
do - kohtomehhed.
1, Metsawaht Juhhan Naudi tulli lasti ette tulla ja an-
dis nende palkide pärrast, mis Jakob Andresen so te
ärest tonud ja Jaan Isak jälle Jakob Andreseni sauna
ehhitamisse platsi pealt ärra winud, sedda tunnistusses
et temma Juhhan Naudi need 5 palki Jaan Isakile
kahhe aasta eest walla palkidest on andnud ja ei
wöi Jakob Andresen neid mitte ommale pärrida.
Selle tunnistusse peale sai moistetud:
et need palgid Jaan Isakile peawad jama
ja kärro wimisse, raudade löhkumisse ja krawi
ümbe ajamisse pärrast tunnistust toma.
2, Jani Jakob Martsohn tulli ette ja pallus proto-
kolli panna, et temma poeg Tönno tallo perremehheks
saaks pandud, sest et se koht ilma perremehheta
on ja et se nimmetut Jakob Martsohn, Jani Jakob
Martsoni poeg üks wisi pärraline innimenne on,
ei olnud koggukonna kohtul selle wasto midagi
räkimist
3, Sullane Hans Isak tulli ette ja kaebas, et temma
Jansen
omma perrenaese Isaki Ann Perensi käest 6 wakka
rukkid, 4 wakka odre, 1 kuub, 1 kassukas ja 3 pari wilsid
püksa sada olleks, mis Isaki Ann temmale ei
tahha maksa.
Ann Perens lasti ette tulla ja ütles, et temma,
Janseni
hea melega Hans Isaki palga kätte maksab, kui
Hans Isak Jansen temma rahha kätte maksab, mis
mis omma kätte on piddanud ja need on:
1, ühhe müüdud lehma rahha
10 rub.
2, teise müdud lehma rahha
3, ühhe wakka linna semette rahha
4, talline töde ja woride rahha:
13 rub.
b, - 18 -
c, 7 -
38 -
Summa 56 rub.
Hans Isak olli selle Ann Perensi kaitustse peale
üsna kahtlane, ei ta üttelnud, et se rahha temma
kae on, ei üttelnud ka, et se mitte temma käe,
ei olle, sellepärast käskis kohhus
möllemid koddo minna, endid issekes selle-
tada, ehk selget tunnistust tua ja siis
jälle ette tulla.
xxx koggokonna kohtowannem Jaan Tönnissohn
kohtomees Juhhan Naudi
käinud; nendesamma ütles ka Jurri Masso nainud, kui
Jurri Ansoni härg möisa odra kuhhelatte kallal sömas kainud
Jurri Anson püdis ennast wabbandada, et temma sead
pölleks mitte rukki akkide ja kuhhelatte kallal käinud,
punnese pössa ütles ennessel kül olnud, härga ütles wahhest
ülle aja läinud, agga ka mitte suurt kahjo teinud.- Sedda
ütles Jurri Anson tössi ollewad, et temma hobbone möisa
arraselt kinni todud, agga temma sedda hobbust mitte
möisa tallist pölle ärra tonud.
Et Jurri Ansoni kül püab wabbandada, ja ütleb seada
mitte rukki kuhhelatte kallal käinud, Jurri Masso sedda,
agga tunnistab näinud ollewad, härg odra kuhhelatte
kallal sömas kainud ja ka hobbone möisa arrasel
olnud, sai möistetud:
et Jurri Anson selle kolme kordse söötmisse eest
möisale kahjo tassumisseks 3 rubla hobbedat peab
2, Moisa rentnik Rein Hellmann, pallus kohhut, sedda
asja ueste ette wötta ja selletada, mis 7mal Julil 1861
söötmisse pärrast ja ka sel korral protokolli sai pandud,
sest nende kõikide lomad on moisa heinama peäl kai-
nud ja kahjo teinud ja lubbas sedda trahwi, mis
kohhus nende peale pannub waeste laeka kassuks.
Kohhus laskis moisa küllamehhed: Jurri Masso, Jurri Ansm
Jurri Sunnisen, Jurri Busch, Andres Puppa, Jakob Isak
ja Jakob Jurro ette tulla ja wöinud ei wöinud nimme-
tud moisa kulla peremehhed mitte endid öigeks wabban
dada, waid ütlised ommad lomad möisa heinama
peal käinud
Sai möistetud: et igga üks: Jurri Masso, Jurri Anson,
Jurri Sunnisin, Jurri Busch, Andres
Puppa, Jakob Isak ja Jakob Jurro peawad selle hole-
tusse eest, et möisa heinamaad söötnud, waeste laeka
1 rub. hobb. maksma.
Nimmetud mehhed pallusid selle trahwi rahhaga kan-
natada, sest et neil rahha ei olleks, sai lubbatud, et 1.
Juli ku päwaks selsi aast. se rahha peab makstud
3, Jakob Eriksoni poeg Andres tulli ette, pallus moisa
wallitsusse ja koggokonna kohto käest lubba, et wöiks
wöiks linna minna pottiseppa jure möriseppa ja
ahjo teggemisse ammetit öppima ja jääks eespiddi
walla möriseppaks ja pallus ennast siis ka, kui nekrud
wötminne tulleks nekrudi liso alt lahti tehha.
Andres Eriksonile sai se lubbatud et möriseppa ja
ahjo teggemisse ammetet wöib öppida ja peab siis
jälle walda taggasi tullema, wallale makso eest möri-
seppa tööd teggema; lubbati ka liso alt lahti, kui
kihhelkonna kohhus ka sellega rahhul on.
xxx Jaan Tönnisohn koggokonna kohtowannem
do kohtomees
+++ Jakob Schneider
xxx Juhhan Törw - do kohtomees.
odre, mis ütleb Jaan Jürgensi käest laenand ollewad
Kohto piddamisse kirri sai möisawallitsusse polest kindlaks
+++ Jaan Tönnisson koggokonna kohtowannem
Sellie koggokonna kohhus olli koos 4. Detsembril 1861.
Kohto peal ollid kohtomehhed.
Jakob Schneider - do kohtomees
Juhhan Törw.
kohtomees.
Kihlepa krono metsa härra von Mülleri kartusse peäle
29. Novembri ku p. N 138, et allamal nimmetud mehhed
krono metsast warrastanud, nimmelt
Jakob Jurro 2 kuuske, 3 sülda pikk 4 wersokki jämme
Jaan Sunnisen 5 kaske
Tanni Isak 4 kuuske
Tõnnison 2 kaske
Jaan Sunnisen 3 kaske
Wöhma Juhhan 4 kaske 3 - " 4 "
Uetoa Mart - 5 " 3 - " 4 "
Pallus kohhut metsawahhede peält kuulmisse al järrele kulo-
tada, ja kui tössi olleks süüdlassi kronotaksi järrele trahwida
Kohhus laskis, ette Jakob Jurre ette tulla ja ütles agga ühhe
kuiwa kuse raiund, kust kaks hawa pakko sanud.
Jaan Sunnisen ajas walleks, et temma krono metsast mitte
ühte kaske ei olle raiund. Ta käinud krono metsas waiko otsimas
Jaan Tönnisson ütles ühhe kasse raiund, agga mitte kolm
Wöhma Juhhan ütles, et temma krono metsast 4 kaske
raiund, sai moistetud: et krono takse järrele nende nelja
kasse eest 2 rub. peab maksma ja saab
30 hopi witso.
Uetao Mart ütles agga kaks kaske krono metsast
raiund
Tanni Isak ei olnud mitte koddo ja kästi siis jälle ette
tulla, kui kohhus kokko tulleb.
Et krono metsawahhed sedda asja mitte toeks ei sanud
tehha, anti keiserlikko kihhelkonna kohto selletada.
+++ Jaan Tönnisson koggok. kohtowannem
XXX Juhhan Törw.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 29. Decembril 1861.
Kohto peal ollid:
Tanni Isak lasti metsa härra naitusse peale 23mast No-
wembri ku päwast metsawargusse pärrast ette tulla ja ütles
kohte küssimisse peäle, et temma need kaks kaske raiund
aga mitte kuuski; sest temma läinud metsast samlid toma
ja leidnud need kuse puud okste alla maetud, kui metsawaht
jure tulnud, ja arwanud, et ta neid raiund, agga temma
pölleks neid mitte raiund.
Mart Tönnissohn lasti ette tulla ja ütles kohto küssimisse
pääle, et temma kül Jürri Leppe piitsaga lönud, agga Jurri
Lepp olleks tedda enne lönud.
Jürri Lepp kostis selle peale, et se mitte tössi pölle,
Et temma Mart Tönnissoni lönud, waid Mart Tönnisson
olleks tedda lumme sisse mahha lönud, piitsa temma ärra
wötnud ja siis piitsaga peksnud.
Tunnistaja: Testama wallast Käbaste Jakob Karlsbach
lasti ette tulla ja ütles: et temma selgeste näinud,
kui Putti Jakob Jakobson essimine olnud Mart Raista
lömas, selle peale olleks hulk teisi Selli walla mehhi
ka weel Mart Raista kallale jooksnud, tedda lumme
sisse mahha lönud ja seal peksnud, kus temma Jurri
Leppega körtsi läinud körtsimeest Jaan Laubet pallunud
walja tulla, sedda peksmist sulgoma, agga körtsimees polle
Et teine tunnistaja Hans Lutt mitte seal pölnud,
kaskis kohhus
kohto käiad redi kahhe näddala pärrast jalle
se on 20 selle ku päwal jälle ette tulla
Juhhan Törw - do - kohtomees.
Jaan Ansohn walla wöörmonder, kohtomehhe assemel
Kui kohtomehhed ollid ärra läinud, tullid kaebaja
Mart Raist ja Jurri Lepp ueste tuppa ja tähhendasid
möisawallitseiale ja koggokonna kohto kirjotajale
et nemmad sia kohto ette mitte ennam ei tulle
waid omma kaebdusse asja Keiserlikko Perno Silla kohto
andwad.
G Fr Lohrenzsonn
koggokonna kohto kirjotaja.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 13. Januaril 1861.
Jurri Jansen ja Jakob Andresen tullid kohto lubbaga
ette ja ütles essite Jurri Jansen, et temma tahhab ärra surnud
Post Juhhan Isaki sauna temma perriatte käest ostab, lubbab
nenda kui kaupa sanud selle sauna eest 15 rubla ja Juhhan
Isaki leske naest surmani toita, agga Jakob Andresen tahhab
ka seddesamma sauna osta.
Selle peale wastas Jakob Andresen, et temma sedda sauna
mitte ei lasse teistele ärra müa, waid ostab issi ärra, sest
kui arra surnud Juhhan Isak sedda sauna on teinud
olleks temma omma ma peält selle sauna palgid and-
nud ja ka omma ma peale lasknud ülles ehhitada,
selle pärrast arwab ommal essimisse õigusse ollewad
sedda sauna osta; lubbab ka 15 rubla ja wanna Juhhan
Isaki lesse naese Reeto nii kaua sees l ellada kunni
Jummel temmale ello päiwi jatkab, agga mitte toita
Kohhus arwas sedda järrele ja leidis, et Jakob Andre-
senil öigus on sedda sauna osta, sest et palgid omma
ma peält andnud ja ka omma ma peäle lasknud
sanna ülles ehitada ja et Jürri Jansen omma
toutust Reeto toita, ehk mitte ei sa piddama ja
sai moistetud: et se saun Jakob Andreseni jauks
15 rubla eest peab jäma ja Reet Isaki
ni kaua seal sees piddama, kui ellab.
Sellie koggokonna kohhus olli koos 3. Näri ku p. 1861.
Tännasel päwal said Sellie koggokonna kohto jures allamal
tähhendud palgid, puud, haad ja teiwad Sellie krono metsast
metsa härra von Mülleri polest awwalikkult auksioni wisil
surema hinna pakkujatele müdud:
10 palki a, 119 cop. 11 Rub.
10  " a 105 " 10 " 50 c. Kirriko öpp. Lezius
Ostja Nandi Tönnis
10 " a, 115 " 11 " 50 " Jaan Tönnissohn
10 " a 110 " 11 " " Naudi Juhhan.
10 " a 115 " 11 " 50 " Naudi Juhhan.
10 " a 97 " " 9 " 70 " Perrakülla, Eriko Jaan
10 " a 95 " 9 " 50
10 a 94 " 9 40 " Ado Baugus.
" Naudi Juhhan
10 " a 1 rbl. 10 "
10 " a 1 " 10 "
Külloma Kristjan
Küster Lorenzsonn
5 " " a 87 kop. - 4 " 35
Peerni Juhhan Juhkum
5 " a 80 " 4 "
Putti Jaan Jansen.
5 " a 81 " 4" 5.
Tönnise Rein Juhkum
5 " " a 85 " 4 " 25 "
Karru Jaan
5 " a 91 " 4 - 55
Sarna Jurri
5 sülda puid a 256 - 12 rub 80.
Öppetaja Paul
5 " a 345 17 " 25 "
Öppetaja Paul.
5 " a 370 18 " 50 " " Kerba Jurri
5 " " a 365 " 18 " 25
Ado Bangus.
1 " " a 401 " 4 " 1 "
5 " " a, 392 " 19 " 60 "
1 " " a 406 " 4 " 6 "
Karroga kortsi Mart Masso.
1 " " a 409 " 4  9 "
R. Hellmann
Ado Baugus.
1 " a 415 4 " 15.
10 sülda haggo a 31 " 3 " 10 " Mehho Jurri Kallasma.
300 teiwast - 3 " 10 " Öppetaja Paul
200 latti /nende peale ei pakkutud ühtegi, sest et krono taks wägga
kalliks peti.
Summa 238 rub 31 kop.
xxx Jaan Tönnissohn koggokonna kohtowannem
xxx Juhhan Törv - do - kohtomees
xxx Jakob Schneider - do - kohtomees
koggok k kirjotaja
Testama wallast tullid kohto lubbaga ette ja kaebasid
1, Mart Raist kaebas, temma olleks Nari päwal pärrast
lounat Selli kõrtsi läinud ja kui kojo tahtnud minna
üttelnud Käbaste Mardi tütar Marrile: lähme ära koju, - nenda
kuid need sönnad ütlelnud, olleks Selli wallast Sutti
Jakob Jakobson temma rindo kinni kargand, tedda lönud
ja kui tahtnud ärra jooksta, olleks sesamma Jakob Ja-
kobson temma järrele jooksnud, tedda õues lumme sisse
mahha lönud ja siis olleks ka hulk teisi Selli mehhi
ta kallale tulnud ja tedda hirmsaste peksnud, ilma
et middagi neile teinud.
2. Telli Jürri Lepp kaebas, temma olleks ka Näri päwal
pärrast löunat Mart Raistaga Selli kõrtsi läinud ja
kui Mart Raist Selli meeste käest hirmsaste lumme
sees peksa sanud, on ta Käbaste Jakob Karlsbachiga körtsi
jooksnud körtsimehhe Jaan Laubele tähhendama, et
wälja tulleks rido keelma, sest et Selli mehhed Mart
Raistaga liga teeksid, agga körtsimees Jaan Laube
pölle mitte wälja tulnud. Kui nüüd jälle wälja läinud
ja tahtnud omma hobbosega ärra söitnu olleks Mart
Raista Selli meeste käest lahti peästa ja ärra kojo söita,
siis olleks essite Tamme Mart Tönnissohn tedda lönud
temma piitsa käest ärra tömband, siis ja piitsaga peksnud,
kus weel paljo teisi temma kollele jooksnud, tedda
armotumalt peksnud ja juuksed peast ärra kiskund.
Möllemad kaebajad ütlesed selle asja tunnistajad ollewad
Testama wallast Jakob Karlsbach ja postimees Hans Lutt.
Selli wallamees Jakob Jakobson lasti ette tulla ja ütles
kohto küssimisse peale, et temma Mart Raista rindo pölle mitte
kinni hakkand, egga ka lönud ja lumme sisse mahha lükkand.
Sellie moisa koggokonna kohhus olli koos 14. Detsembril 1857
Juhhan Mattiesen do kohtomehhed
Hans Janson tulli jälle ette ja pallus, et kohhus
tedda Isaki Anne Perentsega selletaks, sest issi ei sa nem-
mad mitte õigeks ja selletud. Temmal olleks weel
nimmetut Anne käest peale sedda, mis 19ne Oktobri
ülles andnud palka sada olliwad: 7 pari linnasid pükse
7 särki, 4 pari sukki, 2 pari kappetid, 6 pari kindaid
ja 5 wanna särki
Nende kaituste peale, mis Hans Janson palga pärri-
misse pärrast 19. Oktobril ja ka tänna kohto ette to-
nud andis Isaki Ann, Perens wastust ja ütles, et se
pärriminne mitte öige pölle, sest Hans Jansenil
olleks minno käest sada olliwad, kui ta omma
aasta olleks täis teninud, kunni küünla päwani
1, 2 wakka rukkid; 3 wakka rukkid on Hans Jansen
minno poja Andrese jäust ärra münud, 3 küllimitto
minno rukkid omma kusso pöllo peale semeks mah-
ha teinud ja 1 küllimmit rukkid omma härjale,
2, 2 wakka odre; sest kahhe aasta eest olleks ta Hansole,
3 küllimitto odre semeks andnud ja se aasta 1 1/4 wakka
3, 1 kuub, 1 kassukas ja 3 pari wilsid pükse
4, 1 paar linnasid püksa; sest 4 pari püksa on kätte sa-
nud 5 aasta sees ja 5 pari eest ollen ma temmale 2 rubl.
hõbb. andnud.
5, 4 särki, 2 pari sukki ja 1 paar kappotaid. Kindaid
ei olle temmal Hansole ühtegi anda, sest ta olleks
Hansole selle assemel 8 pari sukki pöitand.
Peale seda ütles Isaki Ann Perens: et ta Hans Janseni
enne aasta täis samist ommast tenistussest on ärra ajanud
ei wöi kohhus immeks panna, sest se ei olle kohtule
mitte teadmatta, missuggust ello meie ellasime ja
ma ollen ammogi kohhut pallonud, et Hans Isak
minno jurest piddi sama ärra wöetud, sest et te mind
mönda korda üllemeelse wisil on peksnud, minno
pojale ka pahha nöu andnud, kes mo käske mitmes
asjas ei täitnud, minno au on rikkund, mind omma
laste ja teiste innimeste ees häbbi sisse saatnud ja
weel selle aja sees, kui jubba omma nüüdse naesega
olli mehhe kulutud siis tikkus ta minno jure, mind
teotama, tenistusse rahhad omma kae piddanud
ja neid ilma minno teadmatta jälle wälja and-
nud ja wiimaks sest suise tenistussest minnole agga
12 rublo andnud ja 35 rubla wallade eest ommale
piddanud.
Sest kõigest wöib nüüd kohhus nähha, mis kasso
mul sullase Hans Isakist Jansenist on olnud ja et
mul öigus olli ommast tenistussest lahti laska,
tedda
muido olleks ta mind sealt kohha pealt ärra kautand.
ja minno wölg temmale ikka suremaks läinud.
Peale sedda ollin ma wenne preestre jures pallonud
et Hans Jansen mitte omma prudiga enne ei saaks
sedda kaitust pölle mitte kuulda wöetud, waid koggo-
laulatud, kui mind Hansoga on ärra selletud ja
konna kohto polest lubba antud, Hans Jansen omma
prudiga laulatada, enne kui endid ollime selletud.
Nuud ei olle mul muud pärrimist ennem Hans Janseni käest-
Sellie koggokonna kohhus olli koos 20ma Junil 1860
kohto peal ollid kohtomehhed:
Jaan Tönnissoni kohtowannem
Metsa von Mülleri kässo peäle tulli metsawaht, Juh-
han Nandi ette ja kaebas, et Testama mees Wenne
Jurri Juhkam Selli krono metsast 27 kaske, 1 haaw ja
1 kuusk olleks warrastand ja nende eest, kui kohhus
töe leidnud ollewad, metsa härra kirja peale 9mal Juni
ku p. NB 61. 14 rub. 50 kop. trahw olleks maksa olle-
Testama mees Jürri Juhkum lasti ette tulla ja ütles
sedda tõssi ollewad, et temma need puud on raiund
Sai möistetud, et Jürri Juhkum krono taksi järrele
nende 27 kasse, 1 hawa ja 1 kuse eest
14 rub. 50 kop. trahwi peab maksma ja
peale seda 30 hopi witso.
Jurri Juhkam maksis se trahw rahha ärra.
Metsa herra kirja peale 16mal Juni ku p. lasti Anso
Andres Anson ette tulla, ütles 4 kaske ja maksis
krono taksi järrele
2 rub.
Jürri Anson lasti ette tulla, ütles krono
metsast 1 kesk ja 3 häwa raiund, maksis
Karl Jansen lasti ette tulla ütles ennast
krono metsast 5 kaske raiund ja maksis
2 rub. 50 kop.
Jurri Pusch ajas sedda walleks, et temma mitte ennam
kui agga 1 kuse on raiund, ja mitte nende kuida metsa
Et Jurri Pusch sedda naitust walleks ajas, anti se assi
metsa härra holeks, temma peale suremas kohtus kaewata.
ja sai möisteto: et Jurri Anson, Andres Anson ja Karl
Jansen peale selle rahha trahwi weel se
krono metsa wargusse pärrast igga üks 30
hopi witso sawad.
Karl Masso tulli ette ja kaebas nende made pärrast,
mis temma Turni Jaan Bachsoni ja Jakob Bachsoni käest
on sanud ehk wasto wötnud:
1, ei olle Türni mehhed selle ma peäle möda lainud aastal
egga ka se aasta sönnikud pannud, mis läbbi need
üsna lahjaks on läinud.
2, pälle Türni mehhed selle ma peale mitte rukkid
mahha teinud, waid keik keswa ma peale, kus rukkid
piddid küllitud sama, olleks naad sui wilja peale külla-
nud ja ärra leikand, pallus sedda asja kulatada
ja temmale selle kahjo eest tassuda laska.
Turni Jaan ja Jakob Bachson ütlesid, et nemmad
selle pöllo ka nendasammoti ilma küllimitta sanud,
sellepärast ei olle naad mullo, kus neile koggokonna
kohto polest kulutud, et maad tullewa kewwadi peawad
rukkis
mitte sönnikud, sest et kahhe aasta eest keik pöllud