Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
ja 9 toopi Odra Jahho; mis ta siis on annud
Marri Strenbergile kui Hindrek on kotto
ärra olnud.
Marri Strenberg ütleb: minna ei olle keddagi
wõtnud tööl ollin ma paigal ja süia sain ma,
minna ei tea olli se laenuks ehk mitte.
Moistetud: Need asjad sawad Rahhaks
arwatud, ja siis poleks Rehkentud, kui on:
2 Llb Leiwa ,, 60 kop.
1 klm. Rukki Jahho 33 ,,
9 topi Odra Jahho ,, 25 ,,
Summa 118 kop. se on 59 kop peab
Hindrek Strenberg maksma Hans Pergmannile,
ja Hans Pergmann peab tännapäew need asjad
Hindrek Strenbergile taggasi andma.
Sedda wõttis siin Hans Pergmann wasto, laudas
ja ka se 75 kop, mis No 7 all sai moistetud.
Kohtopeawannem: W. Roomann
Abbimees J. Holsmann
J. Jungermann
J. Preismann
Kirjutaja A. Temant
Mart Walsbergi naine Ann astus ette ja räkis
Minna lasksin Trino selleperrast lahti et temma
sõnna kulmatta ja wastane on._
Trino jaeb 3 1/2 näddalid Kalliste Mardi
jure, ja peab söma eest tööd tegge-
ma siis saab temma säduse
ramatu § 471. essinesse tükki järrel
lahti lastud. _
Jaan Reimann astus ette ja räkis: Minnul on
28mal Februar
Jaan Auderi kaest 5 Rbl rahha saada ja temma
ei maksa sedda minnule ärra, nuud pallun walla
kohto labbi sedda kätte saada.
Jaan Auder rägib, se rahha on minnu naise
Emma ilma minnu teadmatta laenanud ja
minnu pojale annud, ja nüüd maksan
minna ka sedda ärra
Moistetud
Et Jaan Auderi Emma on sedda
temma poja peale laenanud ja
Jaan lubbas issi ka maksta peab
se rahha tullewa kohtopäwal siin
ollema kus Jaan Reimann sedda
kätte saab._
Patsalust Liso Pitner astus kohto ette ja räkis omma
28l Februar
kaewatust nende sonnategga: Minna ollin Mäniko
Erikul willo krasimas ja näggin et Leno Sarekänd
sealt willo warrastas, ja räkisin kohhe ülles, selle-
peale tulli Leno odde Liso Sarekänd mind peks-
ma ja ütles kuddas minna tohtita nisuggust
jutto rakida, ka lõi temma minnu silmad
lõhki, nüüd pallun walla kohhot sedda asja
selletada._
Liso Sarekänd astus ette ja räkis: Minna
ei olle tedda mitte peksnud wad karwustisin
kora ja ütlesin miks temma walletab et
Leno on willo warrastannud.
Et Liso Sarekänd issi tunnistab
temma olla Liso Pitneri karwust-
tannud ja Liso silmad on
ka lohki, maksab Liso Sare-
känd walla laeka 1 Rbl
trahwi ja 30 kop Liso
Pitnerile leppitusseks._
Karel Einlucht Nihhatust astus ette ja räkis: Minna
laenasin Jaan Koppelmannile 1 Wak wilja (1 kült Rukkid
ja 2 küllt Oddre) ja piddin selle wilja eest ühhe korma
Heino saama nuud ei anna temma neid heino ja
ei maksa ka rahhaga sedda ärra selleperrast pallun
kohhot sedda selletada.-
Jaan Koppelmann astus ette ja räkis, meil
olli se kaub et Karel piddi minnule weel 2 Rbl
jure maksma ja se heina kuhhi piddi kõik
temmale saama
Moestetud
Meie olleme sedda asja järrele
Kulanud ja olleme leidnud et
Jaan Kappelman on walletanud
kui temma ütleb, et Karel kõik
se kuhhi on kaubelnud, seperrast
peab Jaan, Karlile 50 Llb, heino
ärra maksma, ja Tallitaja
watab need heinad ülle et se
ka toeste saab antud._
Maddis Laew Karruselt astus kohto ette ja rakis:
minnul on Patsalo mehhe Jani Juhhani
käest jo arwata 9 aastat 2 Rbl rahha saada ja
temma ei tahha sedda mitte ärra maksta
selleperrast annan sedda walla kohto oleks:
Walla kohhos:
Meie olleme tallitaja läbbi
lasknud Jani Juhhanid kutso
ta agga et Jani Juhan peab
haige ollema jaeb se assi
nikauaks seisma kui tema
terweks saab._
Nehhatust Mihkel Kellmann astus walla kohto-
28 Februar
ette ja tõi Tallena Oberlandgerichtest ühhe
Protokolli kirja No 385 "kus temmale olli
lubba antud et temma omma Oddrad mis
siis kui temma asjad majast ärra wissati
Ka on nendega ärra wissatud" jälle kätte
peale saama, neid on temma ülles annud
8 Tundrid._
Sai wanna tallitaja Mihkel Jungermanni
kaest järrel kulatud, kus need Oddrad on
jänud ja temma räkis: kui minna Mihkel
Kellmanni asjad Hakenrehhi kässo peale
sealt majast ärra wiskasin, olli kahhe sure
teinepool
Paatsalu walla walitsusele.
No 139.
Nurme walla walitsusel on selle läbi
au nimetud wallawalitsust paluda, seda
siin juures olewad walla passi No 148, siit
walla liikme Madis Nõu kätte, kes seal
waldas Aliko külas Männiko talus elab
toimetada, ning tema käest ta wana pass
ja selle saadetawa passi raha 75 kop. sisse
sundida ja wiibimata siia walla walitsuse
kätte saata. Ka palume tale teada anda,
et siit ilma maksuta tunnistust wõimalik-
saada ei ole.
Talitaja: J Nõu.
Kirjutaja W. Ling
Loomad ei olle mitte Paidla põllal käinud.
Liso Schneider tunnistab: Mina nägin ja aiasin
ka Wanapere kaks Härga Paidla Rukkiorase seest
ära, muud mina ei tea.
Jüri Lill tunnistab: ühe korra aiasin mina
Wanapere Lambad wälja Paidla Oraste
seest, ja teise korra Hobose, siis oli ka Prindweldi
Hobone kаasas.
Moistetud: Wanapere Jürri Pais maksab 5 Tk.
Paidla Mihkel Hobmann 6 Tk. ja Oksa
Jaan Oxbusch 3 Tk. Prindweld 1 Tk. Rukkit
Summa 1 Tsh. 7 Tk.
Ka andis Talitaja Protocoll üles et tema Paid-
la kohal paremaid Aedo ei ole näinud
Paidla Mihkel Hobmann palub Proto-
coll wälja, ega ole sellega rahhul._
Ka Baron A. v. Hüüne ei olle rahhul.
Tina Keller Jürri Naene Watlast kaewab: Jürri
Kalmann on minno Linnad winud merrest liggu-
mast ärra; /ja on arwanud ommad Linnad
ollewad/: muist ma sain Jürri Kalmanni käest
kätte, 85 peud jäid waega :/kaddund/: Kedda
Watla Tallitaja abbi M. Lemmergas mulle
kätte andis, ka teab nimmetud Tallitaja
et need 85 peud kaddund ollid._
Jürri Kalmann ütleb: Minna wisin need Lin-
nad wälja, arwasin et üks on minno Linnad
koggematta ärra winud, ja ommad min-
nule jätnud; minna tundsin kül et need
Hanso Adole et minna wõerad Linnad
ärra wiin._
Moistetud: Jüri Kalmann maksab
Tina Kellerile need 85 peud Linno ehk 10 lb rahhaks
arwatud 1 Rubla. Kahhe näddali sees peab maksetud
Kohtopeawannem: W. Roomann +++
,, Kõrwamees J. Holsmann +++
J. Jungermann +++
J. Preimann +++
Kirjutaja A. Temant.
Pärriskohtopäew 18. Nowember 1869 No 22.
Kohtolaudas istusid: I Kõrwamees J. Holsmann
J.  Jungermann
J. Preimann
Matsi Karl Pitner kaewab: Minno Õepoeg ja kaswadik,
ehk Toitja Tennis Allmann riidleb allati iggapäew
minnuga; ja ütleb: Minnu leib on Muld, kallad
on happud, ja Lihha söön ma isse kontid annan
temmale, mis minna mitte ei olle teinud.
Tennis Allmann ütleb: Minna ei olle keddagi sõi-
mand, egga olle (olle) ka sedda üttelnud: Et need Wiggad
on; waid ma ollen 9 aastad ilma palgata teninud.
Moistetud: Tennis Allmann peab maiast wälja
minnema, agga Karl Bitner annab temma
Naesele suise tö eest 2 wakka Rukkid, 1 wak Odre
1 Tünder Kartuhwlid, 10 lb Kalla, 10 lb Lihha, se
Rahha mis Tennis Allmann on sui teninud
sedda annab Karl Bitner temmale kätte, ja
need riistad, Noud mis Tennis Allmann
on teinud, need temma saab Karl Bitneri käest
kätte; agga et Karl Bitner omma toidjaga läbbi ei
sa peab temma omma warrandussega omma wan-
na hea sees läbbi sama egga tohhi Walla käest ked-
dagi armo egga lota, egga sa ka ilmaski ennam
teist toidjad; sepärrast et Tennis Allmann on tem-
ma omma palwe peäle temmale toidjaks
walla polest antud, agga nüüd ei tahha temma
ennam Tennis Allmanni piddada._
Tennis Allmann on Soldati Liisust lahti olnud.
Karl Bitner lubbab ennese eest omma wanna
Hea sees murretseda.
Ja sepärrast ei sa Tennis Allmann palka
Pärriskohtopäew 9,, December 1869 No 25.
Kohtolaudas istusid Kohtopeawannem W. Roomann.
Kõrwamees J. Holsmann
J. Jungerman
Jaan Dallmann kaewab: Jürri Buchwind peksis
mind, minna ei tea mikspärrast, minno tunnis-
tusse mehhed on: Jürri Bransmann, ja Hans
Rand Kiwwi.
Jürri Buchwind ütleb: Minna ollin Patsalo
moisas tööl, ja tullin pühhapäew öhto Kahhato
kõrtso jurest, Jaan Dallmann põlletas Pipo moisa
teo toa ees, minna ütlesin miks sa pibo põlletad
Jaan Dallmann ütles mulle Sinna Kurrati Sigga,
minna lükkasin Jaani mahha muud ma tei-
nud keddagid Jaan Dallmannile, lönud ma
tedda ei olle.
Jürri Bransmann tunnistab: Meie tullime
Buchwindiga Kahhato kõrtso jurest, Buchwind
tulli teo tuppa lükkas Jaan Dallmanni kakskorda
mahha, ja Oues kaks korda, tallis lükkas Jani
mahha nenda et Jaan pool tundi surnud olli.
Ado Mulk tunnistab: Rido polnud nendel
tallis keddagid muud kui Buchwind lukkas
tallis Jaani põhkode peäle mahha muud
middagid
Hans Raudkiwwi tunnistab: Jürri Buch-
wind peksis Jaan Dallmanni ja lükkas
tedda.
Jaan Dallmann ütleb: Sellest tallis lükka-
missest ei sanud ma hädda keddagi agga Oues
sain ma haiged.
Moistetud: Jürri Buchwind maksab Jaan
Dallmannile lükkamisse eest 25 koppikud,
ja Jlluste walla Laeka 25 kop. Höbbedad
trahwi.
Ado Mulk kaewab: Minna lainasin Wilhem Teinile kue aas-
ta eest 5 rubla, Wilhem Tein teggi mulle kaks särki, need
minna arwan 2 rubla, agga seada kolme rubla ei tah-
ha nüüd Wilhem Tein ennam maksa.
Wilhem Tein ütleb: Minna lainasin kaks rubla, selle eest
teggin minna kaks särki.
Moistetud: Kohtomehhed ütlewad: 1868 on se assi ees olnud
ja siis ei olle Wilhem Tein mitte sedda wasto aianud
et temmal Ado Mulkuga wõlgo on, agga nüüd aiab
wasto, saab Wilhem 25 Hopi witso trahwiks ja kahhe
näddali sees peab se maksetud ollema.
Kusiko Jaan on maksnud trahwi 1868 aasta moistmis-
se järrele Rbl. wälja.
Sellest Kusiko Jani rahhast on sanud 1868 aasta moist-
misse järrele Tamba Rentnik Jürrissohn 2 rubla
Hõbbedad.
Jõggedewahhe Mihkel Tamberg on maksnud 1868
aasta moistmisse järrele 1 Rbl. wälja.
56.
Pio Juhhan Lopjakas on sanud 1868 aasta moist-
misse järrele Jõggedewahhe Mihkel Tamberg
rahhast 1 Rbl ommale.
Karl Allmann pallub Protocolli wõtta: Et temma
Wend Pridik Allmann temmale sullaseks tulleb,
ja saab aastas 1 Tsh. Rukkit, 1 Tsh. Odre, ja 1 Kamsul,
teised rided saab nenda kui Sullane ikka saab.
Pridik hakkab 23 Jürrikupäwal moisas käima.
Sedda lubbab Pridik Allmann.
Urgeta Jaan Ristahl kaewab: Minna ollin Tamba
Rentniko Jürrissohni jures Suilisseks ja nimmetud
Rentnik wõttis minno palgast 1 Rubla mahha,
Sepärrast et minna ei läinud Merrest Linno wälja
aiama, agga Merri olli wägga täis ja ilm külm
liatiki hommiko warra.
Seddasamma kaewab ka Karl Gutmann mis Jaan
Ristahl.
Tamba Rentnik Jürrissohn ütleb: Hommiko
hakkasin minna omma sullastega rehhele, ja
kui minna 6 laddemed ollin ärra peksnud
Patsalo, Illusti ja Nehhatu, Piwarotsi walla kohtos sel 10m Januar
Kohtolaudas ollid wallakohtopeawannem
Willem Romann
kõrwamehhed: Jurri Holzmann
Jurri Jungermann
Tönnis Preimann
Patsalust Soldat Abram Gutman astus ette ja räkis: Kar-
10l Januar
tohwli Jurri olli meie perremehhega tullis, se olli sel 7mel
Januaril õhto arwata kello 8 aegus Hagi Kertsus: kui
nemmad tüllitsesid läksin minna nende jure ja
ütlesin Kartohwli Jurrile ärra tüllitse ühtegi
meie ollime ka enne uhhed teopoisid ja nüüd
ridled sinna siin; kui minna nenda räkisin
lõi temma minnule wastu rindo et minu
müts taggasipiddi läks. Matto perremees nägi
sedda kui temma mind lõi.
Matto Jaan Trumann sai ette kutsutud ja küssitud
kas temma näggi ja temma rakis nende sõnna-
tega: minna ei näinud sedda kül mitte kui
Kartohwli Jurri Abramid lõi, aga sedda minna
wõin kül tunnistada et meie Jurriga ridus
ollime ja et Abram senna wahhele tulli
meid lahhutama, woib kül olla et Abram lüia
sai, agga minna ei näinud sedda mitte.
Kartohwli Jurri räkis: Minna ei lönud mitte,
waid lükkasin sealt ärra, ja ütlesin et temmal
meitega asja ei olle, selleperrast tulli temma
minnu ülle kaewama.-
Et Kartohwli Jurri on Abramid
löönud, ollemee sedda tõeks wõttnud
ja selleperrast maksab Jurri, Abra-
mille 25 Kop leppitusseks ja 25 kop.
maksab temma walla laeka trah-
wi, olgo se temmale õppetusseks
et temma teiskorda ennam
omma ennese kohtomõistja
ei olle.-
Patsalo Allika Kullast Rein Ottmann astus ette ja
10l Januar.
räkis; nende sönnatega: Meil on Hindrek Erdmann
niga maad polek, ja maksame ka nende pealt
mõllemad ühhe wõrra renti, agga Hindrek ei tahha
minnule sest wiljast ühtegi anda, meie pid-
dime selle wilja poleks lõikama ja siis sedda
teine teisega ärra jäggama, rukkid saime
üllepea 103 wihko sest piddin minna 51 1/2 wihko saama
ja temma nenda samma paljo agga minna ei saanud
ühtegi, selleperrast jätsin minna ka 175 kop renti
maksmatta, nüüd olleme meie selleperrast ridus ja
temma on mind jo 4 korda löönud, ja üks kord
ajas temma Hobbosega minnu peale, ja peale
sedda ajas temma minnult 2 Kormad Heino
laudipealt mahha, rehhealla wirtsu sisse
need Heinad on parraaegus seal maas sest et
minnul ei olle kohta kus minna need pan-
nen, Hindrek kässib neid õue aja äre pan-
na, ka on need Heinad jo wirtsaga märjaks sanud
ja ei kõlwa ennan söta, pallun nuud walla
kohhot sedda selletata.-
Hindrek Erdmann astus ette ja räkis: meie
willi on poleks ja temma on omma jäggo kätte
saanud, ka külwas Rein omma ärra kaddunud rukkimaa
peale oddre, egga minna neid ei tahha ja ka nende eest
rukkid ei anna. Minna wiskasin küll Reino heinad
laudilt mahha, selleperrast et temma ütleb, et
minna ollen temma heino warrastannu, ka käski-
sin, et temma piddi ühhe aja laudile wahhele tegge-
ma, agga temma ei olle sedda mitte teinud.
Moistetud:
Saab se wilja luggu tallitaja läbbi weel
järrele kulatud, ja siis kui se kulatud
on, ka selle järrele moistetud, agga et
Hindrek, Reino heinad laudilt mahha
wiskas, sonniko peale wirtsa sisse, ja
nüüd ka ennam sööta ei kolwa
maksab Hindrek Reinole nende
kahhe koorma eest tallitaja ütlemisse
järrel 60 Llb á 5 kop- 3 Rbl õbbetad
ja et temma kohto pegli ees on
naernud istub temma 24 tundi wangis.
Prottokoll No 3
Patsalo, Illusti, ja Nehhatu Piwarotsi walla kohtos sel 29me
Januaril 1868
29mas Januar
Kohto laudas istusid walla kohto peawannem:
Korwamehhed: Jurri Holzmann
Nihhatust Soldat Ado Wallman astus ette ja rakis omma
kaewatast nende sõnnatega: Minnul on perremehhe Ado
Reimanni käest 5 Rbl 50 kop õbbe. rahha sada, ja temma
Auuliku
Nehatu walla walitsu.
No 300
Tähendud walla walitsust
saab seega palutud Lõo
külast Reenu karjast
ja ka teisa kes sell korral
karjas olid kui siit walla
Wana-Madise perenaise
pea sealtse karjastest (löh-
ki) haawatud sai,- Lau-
paewaks,- see on 21 seks-
Juuli k. p. s. a. siia walla
kohtu ette saata.- Ühes-
lastega olgu ka iga ühe
wanem.
Piwarootsi Moisa politsei poolest Kaewati et Jaan
d 2l Sept
Nutson on Piwarotsi noord herrad Baron Alex v Hüned
käepeale löönud ja on wägga jämmetad ja roppod
sõnnad annud. Jaan Tamik, Tõnnis Raudkiwi, Karel Preismann
ja Karel Pajo on sedda pealt näinud.
Sai Jaan Nutson ette kutsotud ja küssitud
miksperrast temma sedda on teinud, temma rakis
nende sonnatega: Baron Hüne peksis minnud Õdde
kes karjas käis selleperrast et lomad üllemoisa
maa, omma heinamale käisid agga mõjalt
ei sa mitte senna minna selleperrast et iggal
pool moisa maa ees on; Minna sõin rehhe-
lõunat söömas
jures ja Noorherra tulli senna siis küssesin
temma käest kuddas se luggu olli, ja ütlesin kuddas
teie woite karjatsid metsas peksta, sellepeale
läksin minna temma ette et temmaga parre-
mast wõiksin räkida, agga noorherra lükkas
mind taggasi, siis ütlesin minna selle meele
pahhaga: sinna kurrat kuddas sinna tohhid
minnu õdde peksta. Temma ütles minnule
sellepeale kuddas sinna tohhid wallitseja herrale
sinna uttelda, ja wõttis minnu rindust
kinni, sellepeale lükkasin minna noore
herra käe ärra, siis ütlesin minna teie
suggust ei wõi nende teggote peale keski herraks
nimmetada. Temma kussis minnukaest mis
ta siis olla teinud, agga minna ütlesin temmale
kül sinna issi tead mis sinna olled teinud.
1 Tunnis mees Jaan Tammik sai ette kutsutud ja
kussitud kuddas temma sedda loomist ja neid jämmetaid
sannu teab räkida, ja temma rääkis nende sõnnatega:
seal ei olnud muud tülli uhtegi, kui Noorherra tulli
lõuna söma aegus Rehhejure, ja Jaan tulli rehhe toast
wälja ja ütles nooreherrale: mis Kurrati teod
need on mis sinna teete, sinna peksad karjatsid
metsas mis agga kätte saad, sellepeale ütles noor-
herra Jaanile kelle sinna minna ollen, ja
panni käe wastu Jaani rindo, ja Jaan lükkas
herra käe omma rinnust ärra ja sellega olli
tülli otsas muud minna ei tea räkida._
2) Tunnismees Tonnis Raudkiwwi sai ette kutsutud
ja kussitud kuddas se tulli olli ja temma räkis
nende sõnnatega: minnu korwakulminne on waene
sest minna ei kulnud mitte mis asja perrast se tülli
olli, agga siiski kulsin need sõnnad kui Jaan
ütles nooreherrale, kuddas sinna tohhid sedda üttelda
et sinna lõikad minnu õe kõrri noaga mahha kui
temma peaks karjuma, ja sedda näggin minna ka
et noorherra Jaanile wastu rindu lõi ja Jaan
nooreherra käe ärra lükkas, muud minna ei tea.
3) Tunnismees: Koul Preismann astus ette ja räkis
nende sõnnatega, kui noorherra rehhe jure tulli, tulli
ka Jaan toast wälja ja ütles nooreherrale kuddas
sinna tohhid karjatsid metsas peksta ja sedda sinna
ei tohhi jo mitte tehha et sinna karjatsid peksad, siis
panni noorherra omma käe wastu Jaani rindu
ja ütles kellele sinna tohhid sinna üttelda, sinna
ei tohhi omma wallitseja herrale mitte sinna üttelda
siis lukkas Jaan nooreherra käe ärra ja ütles teie
ei olle wallitseja herra ja ei saa ka mitte nende
teggute peale wallitseja nimme saama.
4) Tunnismees Karel Pajo astus ette ja rakis nende
sõnnatega: nendel ei olnud suurt tülli uhtegi
kui noorherra rehhejure tulli, siis tulli ka Jaan
toast ärra ja ütles noreherrale kuddus sinna
tohhid külla karjatsid metsas peksta, sellepeale
ülles noorherra Jaanile kuddas sinna tohhid
minnule sinna üttelda, ja panni käe wastu
Jaani rindo, siis ütles Jaan noorherrale pea
omma kässi wagga, ja lukkas nooreherra kae
ennesest ärra muud tulli ei nainud minna
seal ühtegi._
Moistetud: Et Jaan Nutson on noore Baron
Hüene wastu jämme olnud, ja noore Baron
Hüenele sinna kurrat üttelnud, mis temma
mitte ei wõi tehha istub Jaan Nutson
24 tundi kinni._ agga et Jaan on noort-
herrad löönud polle need tunnis mehhed mitte
tunnistannud, waid on agga noreherra käe
Jaan Nutson
d 2 Septemb
ennesest ärra lükkanud, jäeb temma sellest
ilma süüta._ surema kohto
Jagomardi Jaan istub 24 tundi Kinni ja Panga Johan
saab 15 hopi witso. _ Willika poistele on kõwaste
keldud mitte senna minnemast._
Prottokoll No 2
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarotsi walla kohtos
sel 20l Januar 1869
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Willem Roomann
Korwamehhed
Jurri Holsmann
Tonnis Preismann
Jurri Almann Kaewab Maddis Regi peale et olla
tedda peksnud. selleperrast et Jurri olla Maddiselle
üttelnud kuddas temma tohhib walletada et Jurri
olla lubbanud kubjast peksta, Jurri olla ka Maddisele
üttelnud et temma olla warras ja wallelik
Sai Maddis Reek ette kutsutud ja küssitud
kuddas temma tohtis peksta ja tema räkis: Jurri
ärritas mind wihhale ja sõimas mind wargaks
sellepeale laks tema kohhe Moisa wallitsussele
kaewama et minna olla Moisa Krami warras-
tannud ja Moisa wallitsus otsis mind ilma
asjata läbbi ja ei leidnud ühtegi._
Moistetud.
Et Jurri Almann on Maddist wihha-
le ärritannud saab temma 15 hopi witsu
ja Maddis Reek maksab Jurrile 1 Rubl leppi-
tusseks: nemmad on ka sellega rahhaga
arra leppinud._
Anu Awenburg kaewas et Wellemä Ado tedda lahti
laskis enne aego ja ei tahha palka arra maksta.
panni ja kohto ei tulnud maksab tema 30 kop.
trahwi peale selle maksab tema tudrukulle
temma palga ärra._
Patsalo Illusti ja Nehhatu Piwarotsi walla kohtos
sel 3mal Februaril 1869.
Korwamehhed Jurri Holsmann ei olle
Tönnis Preismann
Patsalust: Wibri Krusmann kaiwas nende sonnatega
Tama Rentnikko Jaan Jurrisoni peale et Tamba
rentnik on minnewa suil mitto korda weised kinni
ajanud ja säduse wastu trahwi wõttnud peale selle
koeraga
on rentnik ühhe sea ärra põrrutannud ja se on 8
põrsast ärra wiskanud 2 anne ja 2 Parti on temma
koer ka ärra murdnud. Krusman on üllepea 6 Rubla
trahwi maksnud. ja kui Krusmann on lomade jarrel
läinud ei olle Tamba rentnik mitte muido kätte
annud kui trahw maksud ei olle.
järrel tema pollul olnud
1 kord 4 Obbost Oddra põllul
1 - 3 do do
1 - 2 do do
1 - 8 lammast rukki orraste peal
1 - 9 do do
1 - 4 herga Karja kopplis
1 - 4 Obbost do
1 - 18 Weist heinamaal
sedda pallub Krusmann walla kohhot selletada.
Sai Tamba rentnik ette kutsutud ja temma
rakis siis kui sai ette rägitud, kui minnu lomad
on temma põllal kainud siis ei olle Krusmann
minnu kaest mitte trahwi küssinud, ja üks kord
maksin minna ka temmale 2 Rubla hõbbetad
Krusmanni weised on minnu põllal kainud
üks kord 25 weist oddras
do do 7 do do
do do 5 do do
do do 5 wassikast Karja Koplis
do do 4 Sigga rukkis
5 korda 7 hobbost karja koplis
1 kord 25 Weist do do
Walla kohhos: Meie olleme sedda säduse järrel wälja
ärwanud ja olleme leidnud et Tamba rentnik Krusman-
nile maksab sea eest et 8 porsast ärra wiskand
igga porsa eest 25 kop se on 2 Rbl ,, Kop.
2 Anne á 30 kop _ ,, _ 60 _
teine pool._
Meie olleme kokko tulnud kohhot piddama agga
et Kaewatussi ja muud selletust ei olle, ei saa
ka kohhot peetud.
Prottokoll No 8
Patsalo, Illusti Nehhatu, Piwarotsi walla kohtos
den 29´ April
sel 29mal Aprillil 1868
Meie olleme sia kokko tulnud kohot piddama agga
et kaewatussi ja muud selletust ei olle, jaeb kohto
piddominne piddamatta._
Patzalo, Illusti, Nehhatu Piwarotsi walla kohtos
sel 13mal Mail 1868
Kohtolaudas istusid
wallakohto peawannem Willem Roman
Kõrwamehhed do Jurri Holsman
Tönnis Preiman
Meie olleme tannasel pawal kokko tulnud
den 13 te
kohhot piddama, agga et kaewatussi ja muud
Mai 1868
selletust ei olle jäeb kohhos piddamatta._
Protokoll No 10.
Patsalo, Illust, Nehhatu, Piwaruotsi walla kohtos
sel 14mal Junil 1868
Kohto laudas istusid
wallakohtopeawannem Wellem Romann
kõrwamehhed Jurri Holsmann
teise kõrwamehhe assemel olli
Pridik Ilwes.
Patsalo walla Tallitaja Tonnis Pilberg tõi
kohto ette ühhe tüdruku Liso Oxbusch
kes on sallaja ühhe lapse sünnitannud
ja sedda korwale pannud, et sedda saaks
järrele kulatud kus temma seda kerja
Last on pannud, ka on Tallitaja kaest
sinn kohto ees uks Tohtri Tunnistusse kirri et
sest saab siis järrel kuulatud.
Essiteks sai Liso Emma Marri sisse
kütsutud ja küssitud kas temma sest asjast
middagid teab, ja temma räkes: Minna ei tea
sest asjast ühtegi et temmal Laps on olnud,
kui temmal olli, wois temmal teises kohhas
olla, agga koddo ei olnud temmal mitte, ka
ei olle minna sest arro saanud et temma
käima peal on olnud, teie wõite temma omma
kaest sedda järrel kussida, kaks kord ollen minna
se kewwadel nainud et temma naisterahwa
kuu haiguses on olnud, essiminne kord olli
arwata 1 wõi kaks naddalid enni Jurripawa ja
teine kord olli temmal nüüd alles.
Liso Oxbusch sai ette kutsutud ja temma
käest küssetud kus temma selle lapse panni ja
temma rakis: Minnul ei olle keddagid olnud
selleperrast wõite minnuga tehha mis tahtes
minna ollen selle poolt selge._ sai Lisole
ooldud et Tohtri herra kirjas seisab et temmal
on 3-4 näddali eest jo laps olnud siis räkis
temma jälle, need sonnad: Minnul olli kül
agga se olli enne aegu seal ei olnud weel
innimisse moodi uhtegi selleperrast pannin
sedda teiste innimiste silmade eest ärra
kolm kuud ollingi käima peal, se olli
jo enne Jurripäwa kui minna sest
lahti sain. _sai siis küssitud millal
temma kaima peale jäi ja millal kellega
se olli siis räkis temma jälle: Minna
käisin wirtso posti peal ramatutega ja
ollin Kruusmanniga koos, sest jäin minna
wadi sees "arwata kumbki 4 Tundrid suured." Oddre, ja
sealt pealt olli Mihkel Kellmanni ütlemisse
peale 1 Tunder 2 küllimitto ärra wõetud, kui Mihkel
Kellmanni asjad said temma majast ärra wis-
satud, sai selle ueperremehhe Johan Täht oldud,
et se willi jäeb sinnu üllo alla, te sinna
selle wiljaga mis tahtes, kas wiskad wälja
wõi mitte, sellepeale ütles Johan Taht, min-
nu perrast olgo se se willi kus tahtes; nüüd
on need Oddrad sealt ärra kaddunud agga ei
tea kes neid winud._
Ado Kusekänd
Sai tallitaja abbimees ette kutsotud ja
järrel kulatud kus need Oddrad on saanud
ja temma räkis: seal olli kül kaks waati
arwata 4 Tündrid kummagi sees, ja need on
nüüd ärra kaddunud wõi warrastud; kes sedda
on teinud, on teadmatta, meie ei olleks
kül Mihkel Kellmanni krami tahtnud
majast ärra wissata, agga et Hakenreht jo
meitele, Soldatid Hapsalust saatis et neid
satud, piddime söötma, selleperrast piddime
häddaga sedda teggema; nüüd on need Oddrad
kaddunud, ja meie ei tea mitte kus need on
saanud._
Johan Täht se nüüdne majaperremees astus
ette ja sai küssitud; kus se willi on saanud,
temma räkes: Minna ei tea sest wiljast nüüd
ühtegi, kui se willi ja kram sai ärra wissa-
tud, kais Mihkel Kellmanni õemees Johan
Koppelmann seal, ja wiis sealt wilja,
sedda minna ei tea mis willi se olli, ja
weel perrast sedda, kui minna koddont ärra ollin
on Johhan Koppelmann ösi sealt wilja wiinud.
Kui se kraam sai ärra wissatud, ütles Baroni
Herra ja Moisa kirjutaja, et minnul selle
wälja wissatud kramiga mitte ühtegi asja
ei olle._
Sai Jaan Lillemanni (käest) ette kutsutud
kelle jures Mihkel Kellmann ellab, ja küs-
situd kas Mihkel Kellmann ehk Johan Kop-
pelmann on senna wilja toonud, temma
räkes: Minna ei olle muud wilja senna
näinud totawad kui se willi mis Mihkel
Kellmann Weltri Juhhani kaest ostes.
Johan Koppelmann astus ette ja räkis:
Minna ei olle sealt mitte terragi Oddre toonud
muud kui agga, need kaerad sealt nõu seest wii-
sin minna ärra, selle kaera nõu witsad ollid pealt
ärra läinud, ja minna ei tahtnud neid mitte
lasta mahha minna. Sellesamma suil wotsin
minna ka aitast omma ennese wilja 1 wak
rukkid ja 1 wak Oddre, muud wilja ei olle minna
sealt mitte toonud._
Mihkel Jungermann astus weel ette ja rakis:
Hakenrehhiherra ütles näddal perrast Jaanipawa
1866 minnule, et Mihkel Kellmanni kraam piddi
saama nenda ärra tõstetud, et mitte ei saa kirwega
lõhhutud, waid Mihkel Kellmann piddi wõttme
andma, ja siis piddi ärra tostetama._10mal
Janikupäwal kui Mihkel Kellmann sai kinni
pandud, hakkas Hakenrehhiherra minnu peale
kaima, et piddin "kas kirwega" uksed lahti lõh-
kuma, ja kõik asjad piddin ärra wiskama,
siiski turis se kunni Lõikuse kuuni, siis panni
Hakenreht mind kinni, ja siiski läks weel üks
näddal eddasi, kunni Hapsalust 6 soltatid tullid
minnu majase söma, siiski ei wiskanud min-
na mitte weel wälja, waid kulasin Tallinast sedda
järrele, seal öldi minnule et Hakenrehhi käsko
piddin teggema, kui se undrehti on, piddi temma
selle eest wastama._ Kui kojo tullin teggin
minna sedda, ja wiskasin Mihkel Kellmanni
asjad ärra, platsi peale, agga need ei jänud
kellegi hole alla, nüüd on Odrad kaddunud ja
minna ei woi ka mitte selle ette wastada.
Mihkel Kellmann astus teist korda ette
ja kaewas nende sonnatega: kui minna Kihhel-
konna kohto Protokolliga Kreiskohto läksin,
läks Juhhan Täht Linnupuaeda, ja ei piddanud
neid ka mitte mitte ennam rahhul, need on
jo need loomad, mis kahte perremeest ei tahha,
ka ollen sedda arru saanud et Juhhan on kaks
wahhe ust, mis minnust Aita jäiwad, ja kelle
uksed piddid kinni ollema, sealt ärra, ja omma
prukida wõttnud._
Meie olleme need wilja watid järre-
le mõetnud, ja olleme leidnud et
need kaks waati kokko 79 kullimit-
to sured on se on 8 Tundrid 2 Wakka 1 küllt
teine pool
et temma on Soldati Liisust lahti olnud.-
Tennis Allmann pallub Protokolli wälja.
Hans Bergmann endine Tannaberre perremees
andis ülles: Minnul on need nimmetud wõllad,
Sullane Juhhan Pang  1Tsh. Rukkit 1 Tsh. Odre,
ja 10 Rbl. Riede rahha.
Koddone Sullane Karl Bergmann 4 Tk Rukkit,
4 Tk. Odre, 10 Rbl. Riede rahha.
Seppale 1869 aastase tö eest 1 Tk Odre ja 1 Tk. Ruk.
Metsawaht 4 Gr. Odre 4 Gr. Rukkit,
Kirriko Maksud 2 1/8 Tk Rukkit.
Posti Kaerad 3 Tk.
Sullassed Juhhan Pang, ja Karl Bergmann
on sellega rahhul ja leppiwad sellega mis ülle-
wel nimmetud.
Marri Lilleberg kaewab: Minna ollin Tanna-
berre Hans Bergmann jures tenimas minna
hakkasin tenima 3 näddalid enne Janipäwa
ja tenisin senni kui 2 näddalid enne Mihkli
päwa, kaup olli sui peäle, ja piddin sama
sui sees 1 1/2 wakka Rukkit, ja 1 1/2 wakka Odre.
Hans Bergmann ütleb: palka piddi
Marri Lilleberg sama 1 wak Rukkid,
ja 1 wak Odre. Kaup olli sui peäle, ja tenistus
Marri Lillebergist olli wägga Hea.
Moistetud: Marri Lilleberg saab 2 Tk Ruk-
kid,  Tk Odre.
Kohtopeawannema eest Kõrwamees
Jürri Holsmann +++
Häddakohtopäew 25 Nowember 1869 No 23.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Roomann
,, Kõrwamees J. Holsmann
Patzalomoisa Wallitsus kaewab: Järrel nimmetud per-
remehhed (kaew) ei maksa omma Renti ärra, sepärrast
moisa wallitsus pärrib: Et nende warrandussest saab
nenda paljo mütud et se wõlg mis moisas on makse-
tud saab, ja kui Wald omma wõlga ka pärrib siis
tehke need pankrottiks.
1, Jurtsi, ,, ,, 33 R. 57 1/2 kop.
2, Jago, ,, ,, 14 ,, 58 ,,
3, Willika, ,, ,, 3 ,, - ,,
4, Wassa Juhhan, ,, ,, 32 ,, 28 ,,
5, Ado Juhhan, ,, ,, 41 ,, 36 ,,
6, Kiisa Panga ,, ,, 7 ,, 30 ,,
7, Wassa Mihkel ,, ,, 34 ,, 85 ,,
8, Retto Juhhan ,, ,, 24 ,, 48 ,,
1, Jurtsi Jaan maksis omma Renti 31 Rbl 57 1/2 kop.ärra,
ja 2 Rbl. pallub kannatada.
2, Jago Karl pallub wasto minnul ei olle sekord Ked-
dagi maksa ma pallun kui minnoga Moisa
Wallitsus kannadaks, teise aasta minna olleks
omma wenna moisa sullaseks pannud; ja sedda
wõlga ma maksaks nattoke hawalt.
3, Willika maksis omma Renti 3 Rbl ärra.
4, Wassa Juhhan pallub kannatada, ja ütleb:
Minnul on Wirtsust Rahha sada 31 Rbl. 80 kop. ja
se on Hakenrihtri kohto all, kui ma kätte saan
siis maksan ärra.
5, Ado Juhhan pallub kannatada, ja ütleb: Minnul
on sada Wirtsust 31 Rbl.80 kop. ja se on Hakenrihtri koh-
to all, kui ma kätte saan siis maksan ärra.-
6. Kiisa Panga maksis 3 Rbl 30 kop Renti ärra, ja
Protokoll No 16
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarotsi wallakohhos
sel 16mal Septembril 1868
Wellem Romann
Korwamehhed Jurri Holsmann
Tonnis Preimann
d 16 Sept
et kohtorahwast egga muud selletast ei olle
jaeb tannasel päwal kohhos piddamatta.
Protokoll No 17
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarotsi wallakohtos
sel 2 Oktobri ku pawal 1868
Jarri Jungermann
Illustist Tümminga Jaan Auder naine Marri
d 2 Okt
astus walla kohto ette ja kaiwas nende sõnnatega:
Leno
Minnu Mees, ja woeraspoeg Karli ja temma naine
sõimawad mind et minna ei witsi mitte ennam
tood tehha, ja laisklen pawad otsa, _ nemmad ei
ussu sedda mitte et minna haige ollen, Karli
ja temma naine ütlewad, mis haige se on kes
nipaljo sööb kui terwe innimenne._ Minna
ollen omma mehhe Janile mitto korda üttel
nud, et temma Karlist lahti lööb, ja nattukesse
nende poldude korwast maad wottab, kellega
meie läbbi saame, _ enne ei olnud meil
mitte rido, agga sest sadik kui Karli naise
wottis akkas meie riid peale, kõik asjad on
nüüd minnu eest kinni, ja minna ei tohhi
ilma Karli naiseta mitte ühte laiwa nattukest
wotta, siis on soimaminne lahti
minna senna ennamei lähhe.
Marri Mees Jaan Auder astus kohto ette ja räkis
nende sõnnatega: Minna ei tea seal ühtegi rido
egga soimamist ollema, kõik assi on temma ees ni-
samma lahti kui kõikide maja perre ees, temma woib
wõtta mis tahtes, ja wõib ka süia mis issi tahhab
Marril on agga sest pahha meel et Karli naise wõttis
tehko temma nipaljo kui tema jõuab, agga minna ei olle tedda
siis sundinud tööd teggema kui temma haige on, tulgo agga
senna ja ellago illusti rahhul._
Marri woeraspoeg Karli astus ette ja räkes: minna
ei olle temmaga mitte sõnna ridlenud, se on agga temma
kiusu ajaminne mis temma rägib, temma tahhab perrenaine
olla, agga se ei sünni, kui minna nende maade peal
perremees ollen, siis on minnu naine ka perrenaine._
Leeno
Karli naine astus kohto ette ja räkis: minna ei
olle temmalt mitte miski kelnud, temma woib
süia mis tahtes, ja tehha kui paljo jouab, egga se
ei olle suur teggeminne mis meil on, kui temma haige
on ei olle minna temmale korda uttelnud et
temma peab miski teggema, Marril on agga selleperast
pahha meel, et minna senna ollen tulnud.
Et meie nende tullist mitte arru ei saa
kuddas se on, ja et Jaan omma naist taggasi kutsub
arwame meie, et temma naine issi süallune on, ja
issi tahhab tüllitseda. Meie olleme ka püdnud leppi-
tada agga et se mitte korda ei olle lainud, ja Marri
mitte taggasi ei lähhe omma mehhe jure, jäeb
surema kohto selletada.
Johan Seppelgas astus ette ja kaiwas nende sonnatega:
d 2 okt
Minnul on Nihhatust Kangro Ado Mihkli käest 18 Rubla
rahha sada sest rahhast pean minna temmale ka weel
sömisse rahha taggasi maksma sedda pallun agga
kohhost selletada. Minnul on ka Madise Jani kaest 1 R sada.
Kangro Ado Mihkel kui temma sui toolt taggasi
tulli jäi temma omma käepeale ja läks Tudile
Pärriskohtopäew sel 2 ,, Septembrill 1869 No 17.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Rooman
,, J. Jungermann
,, J. Preimann
Maddis Tamm Mülder Nehhatust kaewab:
Et Ado Aumanni Naene on kartsa pannud
Seina naiale, ja se kartsas (reddel) on kukku-
nud temma Lehma peäle, minno omma Naene
wõttis selle kartsa Lehma peast ärra, ja Lehm
surri ärra._
Minna ütlesin: Temmale jubba enne et ta ei
pea Reddelid seina naiale pannema;
minna kül ei olle näinud kuida se reddel
on Seina naial olnud.-
Müldre Naene ütleb: Reddel olli pitkuti
Lehma peäl, ja ots sarwe wahhel; Lehm kus-
si werd, agga sel hommikul olli Lehma
Kussi jubba kannis selge, ja werd ei olnud nen-
da paljo kui enne. - Ja weel se Lehm on 20 rbl.
wäärt olnud.-
Ado Aumanni Naene Marri ütleb: Minna
läksin Hommiko kotto ärra, wõtsin Laudi
kartsa pannin seina naiale kirsto kohta
ja sedda ma näggin et sel hommikul
Lehm werd kussi ja wärrises
Moistetud: Mülder Maddis Tamm ei wõi
mitte omma kahjo tassumist sada, liati
gi et se Lehm on werd kusnud ja et selged
tunnistust ei olle.- sepärrast jääb
se Müldre omma kahjuks.
Ja Ado Aumannile saab se käsk antud
et se Laudi kartsas saab kinni pan-
dud Laudi su külge._
Nehhato Tallitaja kaewab: Juhhan Wall-
mannil on Magasinis wõlgo 2 Tsh. 1 Tk 1 Gr.
Rukkit wõlgo, ja Rahha 5 Rbl 36 kop.
Juhhan Walmann ütleb: Et se on tõssi._
Moistetud: Kahhe näddali sees peab Juhhan Wallmann
sedda ärra maksma keige iljeminne 16 ,, Septbr. 1869.
,,Kõrwamees J. Holsmann+++
J. Jungermann+++
Pärriskohtopäew sel 16 ,, September 1869 No 18.
Kohtolaudas istusid: Peakohtowannem W. Romann
Mihkel Kellmann kaewab: Maddis Awenburg (on)
lõi mind Rehherehhaga pähha minna ei tea miks
pärrast.
Maddis Awenburg ütleb: Mihkel Kellmann peksis
enne mind, siis löin minna Rehherehhaga Mihkel
Kellmannile pähha.
Mihkel Kellmann Naene Liso ütleb: Maddis Awen-
burg wõttis pengi piddi löma Mihkel Kellman
ni, ma wötsin penkist kinni, siis laskis pengi
lahti wöttis Rehherehha lõi Mihkel Kellmann
pähha, ja wöttis karwopiddi tahha.
Maddis Awenburg Naene Ann tunnistab: Mad-
dis Awenburg piddi pengiga Mihkel Kellman-
ni löma agga Mihkel Kellmann Naene
tombas pengi taggasi, siis lõi Rehherehhaga
Mihkel Kellmannile pähha, ja wõttis tedda
karwopiddi tahha egga lasknud enne lahti
Mihkel Kellmanni karwust kui minna tem
ma kät hammustasin, siis ta laskis lahti.
Kohtomehhed watasid järrele: Mihkel Kellmannil
on auk Peasees (Pealõhki) Maddis Awenburg
Ninna peält on tük ärra, ja silmanäo peäl
marraski ärra._
Mihkel Kellmann ütleb: Minna ei olle Mad-
dis Awenburgi lönud.
Moistetud: Mihkel Kellmann peab maiast
Mihkel Pootsmanni tütruk Wio Guthmann
ütleb: Minna leidsin selle puddeli Jurtsi
aia käro pealt Maande peält maast, kui ma
Magasi Aida wahhist koddo tullin, ja
kui ma puddeliga koio ollin minnemas
siis tulli mo wasto Mardi Kustasse tütruk
Ann; se näggi ka minno käes selle nimme-
tud puddeli, meie nusutasime sedda, ja
saime arro et se Wiin olli; - Koddo andsin
Perrenaese kätte.
Moisa Wallitseja Herra E Kumm
Metsa Opmann Hennke
Kohtomees W. Roomann
Tallitaja abbimees K. Kusekänd
Pärriskohtopäew sel 29 Aprill 1869 No 8.
Kohtolaudas istusid Peakohtom. W. Roomann
Liso Guthmann et temma ei tea muud
kui sedda ta on näinud, et Liso Tambergil
on nisuggused märgid olnud, kui sel innimes-
sel ikka on, kes lapse on sünnidanud; ja
minna küssisin: kus se on? Mis sinnust
on sündinud, temma wastas: minnul
ei olle keddagid, ja kui ma teist korda
kussisin? Wastas ta se jäi Sauna jure,
minna käsksin tedda ärra tua Sanna ju-
rest, siis tulli Liso Tamberg sängist
wälja, ja nõrkes ärra; ja ei woinud mitte
Sauna jure minna.
Liso Tamberg ütleb: Et temmal Laps
olnud Toosi Ado Peekmanniga, ja et
se sündides surnud on olnud, ta ei olle sanud tedda är-
ra tua õhto, sepärrast on ta omma Riede kirsto
pannud, Ado Peekmannile ei olle ta sedda rääk-
nud et ta käima peäl on.
Moistetud: Se lähhab Hakenrichtri jure.
Maddis Lemmergas kaewab: Et Piwarootsi
kubjas Jaan Tammik on temma Noda seltsi Padi-
merresse aianud, ja on temma käest1 klm.
kartuhwlid ostnud, agga Rahha maksmata
jätnud ja Kakaususse male tahtnud minna,
nüüd on taggasi tulnud ja ei maksa ärra.
Piwarootsi wanna Kubjas Jaan Tammik
ütleb: Et temma ei olle Pati merresse
aianud, waid tedda wälja weddanud._
Kohtomehhed ütlewad: Et Jaan Tammik on
pakkunud Maddis Lemmerga poiale
20 kop. hõbb. 1868 Süggise.
Ka Jaan Tammik ütleb pitkema kussimes-
se peäle: Et ta ühhe korra käinud merre
peäl selle Padiga, ja ühhe klm. Kartuhwlid ost-
nud, mis weel maksmatta on, ja temmal ei
olle mele tulnud siis kartuhwlid maksa kui ta
Kaukasiamale tahtnud minna.-
Moistetud: Jaan Tammik maksab 50 kop
Maddis Lemmergale selle eest et ta tem-
ma Padi merresse aias, ja 35 kop. klm.
Kartuhwlide eest: ja selle 20 kop. Piwarootsi
Walla Laeka trahwi Walle eest, kahhe näddali
aial peab se maksetud ollema.
Kohtopeawannem W. Rooman
Abbim. J Holsmann
T. Preismann
ei tahha sedda mitte minnule ärra maksta, ka üks kuub
lubbas temmal minnule minnu tenistusse eest anda
agga nüüd ei tahha temma minnule keddagid anda
sedda asja pallun walla kohhot ärra selletada:
Ado Reimann astus ette ja räkis: Minna laina-
sin Ado Wallmanni kaest minnewa kewatel 6 Rbl
rahha 1 Rubla ollen sest rahhast kätte saannud, agga
3 Rubla 50 kop tahhan minna selle eest, et minna
Ado Wallmanni talwel söötsin, ja temma ka
minnu Hobbosega tallinas käis. ühhe kambsoli teggi
minna ka temmale
Ado Reimann Maksab weel 4 Rbl 50 kop
ja et temma Ado Wallmannile ka uhhe kambsoli
on teinud annab temma weel 5 künart willast riet
jure neda et kambsoliga kokko, ühhe kue jäo riet
saab, se hobbose reis Tallina jäeb selle eest et
Ado Wallmann on Ado Reimannile ka tööd
teinud. _
Wattlamäe Kortsmik Jurri Kalmo astus ette ja räkis
29l Januar
omma kaewatast: Minnul on Piwarotsi mehhe Mihkel
Wenne käest 2 Tsehtweriko Oddre saada, temma lubbas
tööga ärra maksta agga ei olle sedda mitte teinud
ja teise Piwarotsi mehhe Hindrek Tepmanni käest
on minnul uks uus wak ja teine wanna wak
Oddre saada ka temma piddi sedda töga maksma
agga ei olle keddagid teinud, nüüd tahhan minna
neid kätte saada. _
Mihkel Wenne astus ette ja räkis: Minnul
on kül se willi maksta agga parraaegus ei olle
minnul koggoni wõimalik sedda ärra maksta
selleperrast pallun et minnuga kunni tullewa
süggiseni kannatada.
Hindrek Tepmann räkis: Minna maksan
sedda ärra agga paraaegus ei olle minnul mitte
rahha egga wilja selleperrast pallun et min-
nuga kunni Jakobi pawani kannatate. _
Hendrek Tipmann ja Mihkel Wenne
on pallunud et nendega weel kan-
natakse ja Jurri Kalmo lubbab
ka sedda tehha, siis olleme meie
mõistnud et need ullemal nimmetud
mehhed Jakobi pawal ommad wollad
wissist ärra makswad, ja Jurri Kalmo
annab siis sest walla kohtole
teatust. _
Karel Kont Piwarotsist astus ette ja räkis: Minnul on
Nehhato mehhe Mihkel Willmanni kaest 2 Rubla rahha
saada, minna ollen mõnda korda temma käest
sedda perrinud agga temma ei maksa mitte ärra
selleperrast pallun walla kohhot sedda selletada.-
Mihkel Willman on kutsutud walla
kohto sedda asja selletama, agga temma
ei olle tulnud, sest jäeb se selletus
tullewa kohto päwaks.
Koruselt Maddis Laew: astus ette ja kaewas nende sõnn
29mal Januar
nadega: Minnul on Patsalo mehhe Urgeti Juhkami
kaest arwata 9-10 aasta sest 3 Rbl rahha saada, ollen
mõnda korda küssinud agga temma ei maksa
sedda mitte ärra, nüüd pallun walla kohhot sedda
selletada. _
Urgeti Juhkam Ristal ragib: paraaegus ei olle
minnul kül mitte rahha maksta, ja temma
Emma laenas minnu käest ka estest 1 küllemit
Sola se matsis 47 kop. perrast laenas temma weel
16 lb jure se maksab 23 kop. kõik kokko 70 kop
sedda ei tahha minna Maddiselle mitte ärra
maksta. _
Et Juhkam ütleb Maddise Emmale
70 kopika eest Sola laenanud olle-
wad jäeb se selletus nenda kaua
poleli kui saab järrel kulatud kas
se tõssi on, kui se mitte tõssi
ei olle langeb Juhkam trahwi
alla. _
Protokoll No 4
Patsalo, Illusti, ja Nehhato Piwarotsi walla kohtos sel 12 Februar
Kohtolaudas istusid walla kohto-
peawannem Willem Romann
korwamehhed Jurri Holsmann
do Jurri Jungermann
do Tönnis Preimann
19mal Februar
Muhho Nurmsi wallast Hindrek Krintal astus ette ja
räkis omma kaewatust: Minna ollin teed käimas
ja soin Piwarotsi kortso lauapeal, ja pannin
ka omma kassuka senna lauapeale, kui minna
sönud sain laksin nattoke oue Hobbasid watma
ja tullin jälle taggasi, agga selle aja sees warras-
tati minnu kassukas ärra, seal ei olnud muud
kui Illusti wallast Rötto Juhhan ja Ado, ja
weel üks rätseb: Mihkel nimmi. sellepeale läksin
Teine pool.
agga temma kaelarattikust ei wottnud minna
mitte kinni.
Mattu Jaan Turmann sai ette kutsutud
ja kussitud kas temma näggi kui Mihkel
Gustase kaelarättikust kinni akkas, ja temma
rakis: Mihkel kargas kortsus Gustase selja
tahha ilma Gustase teadmatta ja tahtis
tedda lammatada sedda minna naggin ja
woin tõega tunnistada._
Moestetud:
Jõggetewahhe Mihkel maksab Gustase
kaelast kinni akkamisse eest 50 kop walla
laeka trahwi, ja kui nisuggune assi weel
peaks ette tullama langeb Gustas surema
trahwi alla. _ kahhenaddali perrast peab
se rahha Tallitaja kaes ollema._
Patsalo, Illusti ja Nihhatu Piwarotsi wallakohtos
sel 28mal Oktobril 1868
Kohtolaudas istusid wallakohto peawannem
Kõrwamehhed Jurri Holsmann
Patsalust: Tonnis Romann astus kohto ette ja
räkis nende sõnnatega: Minna pannin omma
wenna Mihkli allika küllase Jaan Pransmanni
jure, et temma piddi Jaani tahtmisse järrel
seal kohha peal perremees ollema, sest Jaan Prans-
mann lubbas kõik maja temmale anda, ja
koigis Mihkli abbiks olla, peale selle lubbas
Jaan Mehklile weel, sullase ride ja 2 W. Rukkid
ja 2 W. Oddre aastas anda, agga kui Mihkel perre-
mehheks ei sa, siis piddi üks teine kaub nende wahhel
ollema. _  Jaan Pransmann piddi selle kohha
kontrakti minnu wenna nimme peale kinnita-
ma, agga sedda temma ei teinud, nüüd on minnu
wend jo 1 1/2 astat seal olnud, ja ühtege sest
lubbamissest saanud, ridet on muist katte sanud
ja muist on weel sada mis temma kätte lubbas.
agga et Jaan minnu wenda perremehheks ei pannud nouan
minna et walla kohhos, temma kaest sullase palga
perrib, sest temma lubbas minnule selle 1 1/2 asta
eest, 1 W. Ruk 1 W. Oddre.
Jaan Pransmann: Minna wotsin kül Mihklid
senna et temma minnu kohhapeal piddi perremees
ollema, ja kaisin ka selleperrast Baroni herra jures,
Baroni herra kaskis Mihklid omma jure tua, et tedda
naeb kas kolwab wõi mitte, ja kui minna tedda
Baroni herra ette wisin, kussis Baroni herra minnu
kaest kas minna omma krami koik temma katte
annan, kelle peale minna tedda kül aitata lubbasin,
agga mitte omma krami._ minna lubbasin
temmale üks wak Rukkid ja 1 Wak oddre mis minna
ka annan. _ nüüd tahhab temma minnu kaest
1 Tunder Rukkid 1 Tünd. Oddre sada, mis minna mitte
Moistetud Et Jaan Pransmann Mihkelt mitte
ei olle perremehheks pannud, maksab temma
selle 1 1/2 Aasta eest 1 Tund. Ruk, 1 Tund. Oddre
ja kahhe astase ride palga, mis Jaan on
ka lubbanud maksta, peale selle maksab
Jaan Mihkle eest poole astase pea rahha
siis saab Mihkel lahti ja woib
ommale teist kohta murretseda._
surema kohto
Juhhan Reimann kaewab: Minnul on Umma-
lud 1lb sada Jaan Wellermanni käest, mis 50 kop. maks-
wad. ja minna ei olleks neid muido mitte pärrinud.
Jaan Willermann ütleb: Ummalad ma wõtsin, ja
maksin töga ärra.
Moistetud: Se saab tühjaks moistetud Juhhan
Reimanni omma ütlemisse järrele ei olleks ta
muido kaewanud agga et No 20 temmalmois-
tetud 50 kop. sepärrast ta nüüd kaewab.
Marri Kruus Otto Lesk kaewab: Minna müsin
omma Hobbose Jaani Sauna Janile, ja kaup
olli, et ma igga kord kui mul Hobbust tarwis
on Hobbost saan ja 13 Rbl. Rahha .1 Rbl on weel sada.
Jaani Sauna Jaan Turmann ütleb: Hobbose
ma ostsin ja lubbasin 12 Rbl ja ka Hobbost
töle, ehk kui Hobbost töle ei anna 13 Rbl.
Wiis päwa olli mo Hobbone tööl Marri
Kruusi käes.
Marri Kruus ütleb: Temma Hobbone olli
ka 1868 nelli päwa Jaan Turmanni käes tööl.
Moistetud: Jaan Turmann ütleb: maksab
se 1 Rbl. Marri Kruusile ärra._
Kohtopeawannem W. Roomann +++
,, Abbimees J. Holsmann +++
J. Jungermann ++
J. Preismann +++
Pärriskohtopäew 17 Juni 1869 No 12.
,, Abbimees J. Holsmann
J. Preismann.
Mihkel Reimann kaewab: Tennisse Hindrek Keertman
warrastas minno Labbida ärra, ja nüüd ei anna kätte,
minna sain Raua kätte temma käest ja tunnen
omma, sest mul on Terrasse lattist se Raud tehtud.
Hindrek Keertmann ütleb: minna sain selle Raua
Warblast Uekörtso Juhhani käest, agga warrastand
ei olle ma sedda mitte.
Uekõrtso Juhhan on nüüd surnud, agga temma
tüttar Marri Walsberg tunnistab: Minno
issa andis kahhe aasta eest ühhe labbida
Raua Hindrek Keertmannile, minna muud
ei tea.
Hindrek Keertmann agga on enne üttelnud
Tallitajale et temma on sanud selle Nisso aia
poisi käest teise Labbida wasto.
Se Raud on terrassest sedda olleme meie läbbi kats-
Moistetud se on: Mihkel Reimanni Labbi-
da Raud sest se on terrassest Mihkel Reimann
saab omma Labbida kätte ja Hindrek Keert-
mann istub Walle eest 12 tundi Wangis.
Juhhan Reek kaewab: Minna lainasin 750 kop.
Jaan Markussele, Jaan Markus on nüüd surnud,
ja minnole ei maksa temma Naene ärra._
Naene ei tulnud kohto, agga temma teine mees
Jaan Markus tulli ja ütles kohto: minna ei
maksa mitte, tehke mis teie tahhate, ja
S. A. M.
Wattla
walla walitsus-
31 Mail 1890 a.
Paatsalu walla walitsusele
N 236
Tähendud walla walitsusele
saab siin ligi siit walla liikme
Priidik Bütneri Rahu Kohtu
kutsumise sedel selle palwega
kätte saadetud, et seda esimist
poolt nimetud Bütnerile kätte
anda ja teine pool tagasi
saata Rahu kohtu.
Tallitaja H. Rattas-
Bütner õmbleb kas Tamba sulas
te majas, ehk kusagil waldas
siis jäeb weel järrele 7 Tund. 1 Wak 2 küllimitto
Oddre, agga et se willi ei olle wälja tostmisse ajal
kellegi hole alla antud, ja nüüd on ärra kaddund, ka
kellegi käest otsust ei sa kus se on jänud, ehk küll
olleme üllemal nimmetud innimeste kaest järrele
kulanud agga ei olle sedda mitte leidnud, kes on
sedda wilja ärra wiinud, selleperrast ei wõi
meie mitte selle asjale otsust tehha, sest et
se Hakenrehhiherra wastamisse peale on
majast wälja wissatud. _ surema kohto
Protokoll No 6.
Patsalo, Illusti ja Nehhatu Piwarotsi walla kohtos sel 12mal
Martsil 1868.
Kohto laudas istusid, walla kohtopeawannem
Jurri Pilberg Patsalust astus kohto ette ja
räkis nende sõnnatega omma kaewamist:
Minnul kaddusid rahha pabberid ärra se olli kolme
kunninga päwa aegus 1867 ja kui need kaddunud
ollid antsin teada et kes leiab saab selle lahtise
rahha ommale mis nende pabberitte jures olli
60 kop
sedda olli 38 Rubla agga keski ei tonud sedda
minnu kätte, perrast kui jo minnu lotus
otsa sai, kulsin et Mihkel Jungermann Nihha-
tust on need leidnud, ja on ka lasknud
makele Seitungide sees kulutada et temma
üks aus rahha leidja on, sain ka temma
käest kätte, (nüüd agg ja minna antsin
temma kussimisse peale 20 Rubla leido
nüüd on agga se assi ülles tulnud et
temma mitte se leidja ei olle waid
weel ennam selle kinnipiddaja, tahhan
minna need 20 Rbl taggasi._
Mihkel Jungerman astus ette ja rakis:
Minna ei olle küll mitte sedda rahha leidnud
waid Marri Jungermann on sedda kessa künni
aegus pollopealt leidnud, ja temma ütles
minnule, ei tea mis pabberid need on
ja seal kotti sees olli ka rahha, kui minna
need paberid näggin, arwasin minna
kohhe nende numride järrel et need Jurri Pilbergi
rahha pabberid on, ka ütlesin minna Marrile et
temma peab neid Jurri kaest küssima kas on temma
wõi mitte, sellepeale ütles Marri sinna käid
sedda wahhet, katso sinna järrel kulata, kas on
temma woi mitte, ja minna kuulasin ja antsin
kätte temma küssis minnu käest kas minna
issi ollen leidnud, ja minna ütlesin ka issi
need pabberid leidnud ollewad, agga se olli minnu
walle, sedda leidmisse wahhet olli arwata 11mend
näddalid kui minna kätte antsin.
Et Mihkel Jungermann on
üttelnud issi se leidja ollewad
agga mitte ei olnud, ja et
temma ka Seitungites on lask-
nud ennast kiita, maksab
temma se 20 Rubla rahha
Jurri Pilbergile taggasi._
Ado Lillemann astus walla kohto ette
selle kaewamissega, et Wirtsust Ado Tamm
12mal Martsil
temma kaest ühhe Saani ostis ja mis
19 teistkumend Rubla maksis selleperrast
andis temma ühhe tunnistusse kirja
et temmal rahha mitte kasas ei olnud;
nüüd ei tahha agga temma sedda mitte maksta
ja ütleb kalli ollewad._
Ado Tamm astus ette ja räkis: minna
teggin se kaub jobnu peaga tahhan selle
saani kullu ärra maksta kui temma tagga-
si wõttab, agga kui mitte siis pallun et
Ado Lillemann minnuga Wirtso kaubmehhe
jure tulleb kes temmale ärra maksab._
Et Ado Tamm on Ado Lille-
mannile tunnistusse kirja
läbbi 19 Rbl lubbanud peab
temma selle ärra maksma._
Patsalu, Illust, Nehhatu ja Piwarotsi walla kohtos
d 2 April
sel 2mal Aprillel 1868
12m Martsil
Pärriskohtopäew sel 22 October1869 No 20.
Kohtolaudas istusid: Kohtowannem W. Romann
Karl Zettermann Piwarootsist kaewab: Minna
ollin Kuldi Mihkel Preimanni ees Sullaseks,
ja palk on samata, need on:
1 kuub, 2 Särki, 2 pari Sukki, 2 pari kindud,
2 pari Linnasid püksa, 1 Tünder Rukkid,
1 Tünder Odre. -
Kuldi Mihkel Preimann ütleb: Kui meie
kauba teggime, siis ei piddanud ta muud
sama kui Rided, süia, ja Pearahha.
Karl Zettermann ütleb: Selged Wilja Kaupa
ei olnud.
Ka pallub Mihkel Preimann minna ollen
pankrot, ja polle keddagid maksa.-
Moistetud: Kui Mihkel Preimanni