Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Andres Ojasuu üheks aastaks oma juude ja saab
walla käest ülespidamiseks 15 rubla hõb ja mak-
sab Andres Ojasuu wend, Madis Ojasuu 10 rubla
nimetatud aastas.
II Arwas wolikogu ette panemiselt magatsi aidast
Tiit Jürrisonil aastas 1 wak rükid 1 wakk otre.
III Arwas wolikogu ettepanemiselt magatsist soldatil
Tõnis Leppik 1 wakk rükid.
Karl Pernits x++ Willem Ekbaum I xxx
Jaan Tomson xxx Willem Eksbum II xx+
Jaan Martinson xxx Peter Sarri +xx
Juhan Notapera xxx Willem Teiwerlaur xxx
Mart Pärn +xx Tõnis Amann I xxx
Jaan Mihkelson xxx Tõnis Aman xx+ II
Tõnis Soob +x+ Willem Glükk xxx
Tõnis Kask +xx
Wallawanem; T. Riesenberg
Woormender
Suure-Kõppu wallawalitsus 18mal Mail 1884
Wöörmender Jaan Juhkanson
No 14. Wallawalitsuse poolt sai wolikogule ette pantud
Keiserliku Kihelkonna kohto kiri 14 Maist s.a. No 1993
kus walla waene Liisu Mänd kaebtust on tõstnud.
korteni ja ülespidamise pärast.
Wolikogu arwas, et Liisu Männal
praegu tarwiline korten on, ka walla
poolt ülespidamiseks oma jagu läbi-
saamiseks moona saab ja temal mi-
dagit tarwis enam anda ei ole
waid on muidu tühja kaebtuse kei-
serliku kohtule ette wiinud.
No 15. Wäljateeninud soldat Jüri Hardell tulli woli-
kogu ette ja nõudis enesele kortent, tema wõiwat
küll teenida ei olewat aga kortent.
Wolikogu arwas et Jüri Hardell
oma teenim ütlemise järgi teenida
küll wõib ja on igal teenijal sääl
korten kus ta teenib kui ei ole temal
tarwis kortent anda.
No 16. Wallawalitsuse poolt sai ettepantud et wana-
moodi kasakute pidamine enam peremeeste poolt
ei saa peetud ja raha eest hingede peale käsuand-
jad peawad arwatud saama.
Wolikogu tegi järgmiste inimestega
kauba kes kuni 23 Aprillini 1885
iga üks nimetud wakuses ja palga
eest peawad korralikult käsud.
andma ja ise wastama kui nente
süi läbi midagit takistust sünnib
ka peawad korralikult aegsalt
kohtu maja juure käskude järgi tu-
lema-
Mets küla käsuandjaks 11 rubla eest
Jaan Jürrison
Mõisa külakäsuandjaks 10 rubla eest
Jüri Reimann
Napsi küla käsuandjaks 12 rbla eest
Seru küla käsuandjaks 10 rbla eest
Andres Holtsmann
Halliste küla käsuandjaks 13 rbla eest
Tiit Sander
Märt Parn x++ Jaan Riesenberg x++
Jaan Martenson x++ Johan Notapera xxx
I Willem Ekbaum ++x II Willem Ekbaum xxx
Tõnis Amann x++ Jaan Mihkelson xxx
Tõnis Soop. x++ Jaan Holtsmann xx+
No 28. Koos olewal wolikogule sai wallawalitsuse
poolt ette pantud et Kuberneri härra soowimine
on et igas kogukonnamajas üks Keisri Härra pilt
saaks peetud ja Sillakohtu tellimise läbi kõiges
1 rbla 25 kop. maksma tuleb.
Wolikogu arwas üks Keisri Härra
pilt tellida.
No 29. Kohaliku Aleksandri kooli abi komitee
poolt sai soowimine koosolewal wolikogule
ettepantud, kas wolikogu lubaks walla kohtu
majas Alexandri kooli hääks näitemängu ehk
muud niisugust kasuliku pidu pidada.
Wolikogu lubas niisugusid pidusid
niipalju kui ial wõimalik, kohtu
majas pidada ja korda saata.
No 30. Wallawalitsuse poolt sai koosolewa woliko-
gule ette antud, et woli kogu walla waesele protu-
Kolli põhjusel 11 Januarist m.a. No 2 Mari Hand-
schmidt weel klassi moona juure on lubanud 1 Tset-
wert rükid 1/2 Tsetwerti otre ja 3 rubla raha ja on
see moon praegu wälja andmata kui nõuab selle
waese pidaja Tõnis Zuhewits seda lubatud moona
kätte kui kaa selle aasta jaoks niisamma palju.
Wolikogu arwas Märi Handschmidtil
1882 aasta peale lubatud moon mis saa-
mata protukolli järgi 11 Januar 1882
No 2 kätte anda kui ka niisamma
jaoks
palju 1883 aastal magasinist wälja
anda mis tulewa sügisi kumnesega
sisse wõetud saab.
No 31. Wallawalitsuse poolt sai wolikogule ette
antud et wallawaesel Kadri Kurwitsel moona
asemele 10 rubla on makstud.
Wolikogu arwas seda raha 10 rbla
päärahaga sisse arwata.-
No 32. Wallawalitsuse poolt sai koos olewa woli-
kogule ette pantud et Tõnis Kohw oma naesega
ülespidamist nõuab.
Walikogu arwas Tõnis Kohwil
oma naesega kokku aastas magat-
si aidast 1 wak rükkid ja 1 wak-
otre ülespidamiseks anda. -
No 33. Wallawalitsuse poolt sai wolikogule ette
antud et Jaan Winkmann walla poolt ülespida.
mist nõuab.
Wolikogu arwas Jaan Wink-
mannil 1 wakk rükid magasini
aidast aasta peale anda ja 50
kop raha päärahaga sisse wõtta,
No 34. Soldat Andres Raamann astus wolikogu
ette ja nõudis oma tutrele kooliskäimiseks leiba.
Wolikoga arwas Andres Raaman
tütrele magasinist 1 wakk rükid,
anda -
No 35. Wallawalitsuse poolt sai wolikogule ette
pantud et kooli lapsele Juhan Põdder kooliskäimi-
seks leiba tarwis on, ka Hans Rosenbergil niisamma.
Wolikogu arwas koolilapsele Juhan
Põdder magasinist 1 wakk rükid anda.
Hans Rosenbergi - 1 wak rükid anda.
No 36 Tõnis Kassak pandis wolikogule ette, et tema
poeg Jaan täitsa wigane ja pääraha maksjad
temast ei saa, et midagit tööd ei wõi teha, on lom-
bak.
Wolikogu arwas Jaan Kassak
pääraha maksust maha ja saab
tema pääraha mis sisse arwatud,
tulewal aastal maksjate peale.
ära jaotud.
Suure-Kõppos 29 Aprilil 1880.
Wõõrmünder: Tõnis Bauer.
No 5. Wallawanema poolt sai koos olewa woli-
kogole ette antud.
1. Kuidawiisi tuleb nõdrameelelise Fritz
Lacksbergiga toimetada.
2. Tooni Hans Teder kes protokoll No 4 järe-
le silakubjaks arwatud palub enast
ametist lahti, sest et ilja aea eest
walla ametis olnud.
1. Sai Jüri Seitamiga kaupa tehtud,
Kes Fritz Lacksbergi üheks aastaks 15 Ap-
ril. s.a arwata oma toimetada ja üles-
pidada wõtab kele eest 60 R. kuludeks
ja palgaks saab.
2. Sila kubjas Hans Teder asemele, saab
Kille Jaan Talz arwatud.
Hans Thomson xxx Johan Notapera xxx
Tõnis Leppik xxx Jüri Lacks xx+
Michel Johannson xxx Fritz Riesenberg +++
Peter Sarri xxx Thomas Riesenberg x++
Jüri Reinberg xxx Madis Friedrichson x++
Jaan Holzmann +++
Suure-Kõppos 13 Mail 1880.
Wallawanem: Johan Jaska.
No 6. Kohalise wallawanema poolt sai koko
tulnud wolikogole ette antud, kui paljo
materiali, kooli- ja kohtumaea paran-
damiseks tuleb muretseda.
Wolikogo arwas heaks:
Koolimaea tarwis 70 waka lupja
" 10 lauda á 1 1/2 tolli
" 15 - á 1 -
" 10,000 katukse laastud
ning kohtumaea juure 25 lauda á 1 1/2 tolli
tuleb muretseda.
Peter Sarri xxx Madis Friedrichson xxx
Hans Meijer xxx Thomas Riesenberg xxx
Joh. Notapera xxx Michel Johanson xxx
Jüri Rütel xx+ Tõnis Leppik xxx
Jaan Rist x+x Hans Thomson xxx
Fritz Riesenberg x++
lastel selle maksu eest prii: koolitamine, korten
walla poolt
tule walgus ja puud kütte.
Sellest protukollist on aga üks ärakiri mõisahär-
rale teäda andmiseks kätte wiia.
Tõnis Soob XXX Tõnis Kask +++
Willem Teiwerlaur +++ Willem Ekbaum I +++
Willem Ekbaum II +++ Jaan Martenson +++
Jaan Holtsman XXX Willem Glükk +++
Juhan Notapera +++ Tõnis Amann +++
Jaan Riesenberg +++
Suure-Kõppu wallawaitsus 2 Mail 1884.
juures oli: Wallawanem: Tõnis Riesenberg
No 10. Tänasel päewal oli wolikogu magatsist
wilja wälja laenamiseks kokku tellitud ja sai
wolikogu lubaga üksiku walla liikmedel
kui peremeestel magatsist wilja wälja antud.
5 Tsetwerti rükkid. 38 Tsetwerti 32 karnitsed
otre ja 75 Tsetwerti 32 karnitsed kaero.
No 11. Wallawalitsuse poolt sai ette antud et
Adu Laks wäga waeses korras oma eluga ja hädas
te ülespidamist tarwitab ja mis temaga teha.
tuleb.
Wolikugu arwas.
Adu Laksil ülespidamiseks aastas
32 karnitsed rükkid ja 2 Rbla
raha weel juure.
Jaan Riesenberg xxx Märt Pärn x++
Jaan Martinson xx+ Jaan Holtman xx+
Tõnis Kask +++ Johan Notapera x++
Jaan Mihkelson x++
Suure-Kõppu wallawalitsus 10 Mail 1884.
Juures oli. Wallawanem: Tõnis Riisenberg
No 12. Tänasel päewal oli wolikogu magatsist
wolikogu lubaga üksiku walla liikmedel kui
peremeestel magatsist wilja wälja antud: 3 Tset-
wert 32 karnits rükkid, 28 Tsetwert 32 karnitsed
otre ja 49 Tsetwert 32 karnits kaero.
No 13. Suure-Kõppu mees Jüri Soosaar tuli tänasel
päewal wolikogu ette ja palus enesel korterit et
tema oma waese terwise pärast ei jõuda omal
Korterit wõtta, et teenida ei wõida.
Jüri Soosaare Tiit Sandere juure kor-
terisse ühe aasta pääle ja saab Tiit
Sander see eest üks pool tsetwert rükkid,
Märt Pärn xxx Jaan Riesenberg +++
Tõnis Soob, xxx Johann Notapera +++
Willem Glükk xxx Jaan Mihkelson +x+
Tõnis Kask xxx
Suure Kõppos 28 Decembril 1879.
Wöörmünder: Jaan Thomson.
Tänasel päewal sai kutsumise peale koko
tulnud kohalise walla wolikogo poolt aas-
talik walla kassade rewision peetud kassad
üle loetud ning nende seest leitud
A. Magasinilaekas:
a. raha paberites - 6779 R.69k.
b. sularaha - - 9 "34 - 6789 R. 3 kop.
B. Wallalaekas:
a. raha paberites - 889 R. 28 K.
b. sula raha. 43 "57" - 932 "85 "
6. Waestelaekas:
a. raha paberites - 400 R. -
b. sularaha - 54 "14 " - 454 " 14 "
Summa 8176R. 2 kop.
N: 17. Kutsumise peale koko tulnud wolikogole
sai wallawanema poolt nõu pidamiseks
ette antud:
1. tee sildade tarwis on 20 kubik sülda
kiwa wälja widada
2. missugustest töödest ja maksudest kon-
wendi saadik tema ametis peab priiks
jäetud saama.
Wolikogo pidas nõu ning arwas heaks:
1. tee sildade uenduseks, (kui Alika oja
ja Weskikopli sildade juure), saab sel aastal
20 kubik sülda, kiwa wälja weetud.
2. Konwendi saadik ei saa kelegi töödest ega mak-
sudest tema ameti perast priiks arwatud, waid
saab temale 3 Rbl raha palka aastas, walla
poolt maksetud.
Tõnnis Leppik xxx Jaan Holzmann xxx
Hans Meijer xxx Jaan Riesenberg xxx
Hans Thomson xxx Karl Aunap xxx
Thomas Riesenberg +x+ Hans Glück xx+
Jaan Michelson xxx Jüri Rüitel xxx
Jüri Reinberg xxx Jüri Lacks xxx
Wöörmünder: J Juust
Suure Kõppos 14. Märzil 1880.
Wöörmünder: Tõnis Mäeking.
N: 2.
Tänasel päewal said koos olewa wolikogo
poolt alamal nimetud talitused ette wõe-
tud ning toimetud;
1. Sai wolikogo ja Tõnis Mäekingu wahel
kaup tehtud, kus Tõnis Mäeking nõdra
melelist Fritz Lackbergi enese juure
üle waatmise ja tema eest hoolekand-
miseks wõtab, kui kele eest temale
25 kop. iga päewa eest, kui ülespidami-
se kulud, walla poolt saab makstud.
2. Arwas wolikogo, Saare Mari Petersoni
le, selele 8 Novbr. m. a. No 12. walla poolt
lubatud abi juure, weel 32 karnitsed ru-
kid ja 43 karn. otri, aasta ülespida-
miseks anda, kus siis see selele luba-
tud 3 R. maha jäeb.-
Jaan Mühelson xxx Johan Ries +++
Hans Meijer +x+ Jüri Lacks xxx
Hans Thomson +++ Hans Glück xxx
Jaan Holzmann +++ Jaan Riesenberg xxx
Tõnis Leppik xxx Juri Rütel xx+
Wallawanem J Jaska
Suure-Kõppos 27. Maerzil 1880.
Wöörmünde: Tõnis Bauer
No 3. Kohalise wallawanema poolt sai kutsumise
peale koko tulnud wolikogole ette antud,
et Keiserlik kihelkona kohus 11. Märzist s.a.
No 1084. Hans Muriku kaebtuse asjas, siit walla
walitsuse wasto pearahast priiks nõudmise
perast ette kirjutanud, sele üle otsust tehja,
kas Hans Murik peab pearahast priiks jää-
ma ehk mitte.
Woli kogo pidas nõu ja arwas senna, et Hans Mu-
rik põllo pidaja, hoonete kui ka 2 hobust, 1 lehm
ja muid loomade omadnik, mitte pearaha
maksust priiks ei wõi arwatud saada-
Päle seda arwas wolikogo, et waestele saab see-
kord magasinist ülespidamiseks abi antud, kui:
Mari Leppiku lastele 16 karnit. rukid
Ann Hanschmidile 16 kar. rukid, ja
Mari Petersonile saab see 8 Novbr. m.a. No 12
lubatud ja 14 s. k. päewal No 2, maha wõetud.
3 R. raha, kätte lubatud.
Jüri Lacks x++ Karl Aunap xxx
Jaan Holzman xxx Jüri Reinberg xxx
Hans Glück +xx Jüri Rütel xx+
Hans Meijer +xx Thomas Riesenberg xxx
Tõnis Tamann x++
Suure Kõppos 22 Augustil 1879.
Wöörmünder Jaan Thomson
Wöörmündet: Jaan Juust.
Kohalise wallawanema poolt sai kutsu-
mise peale kokotulnud wolikogole jä-
rel nimetud toimetused nõu pidami-
seks ette antud, kui:
1. Taki koolimaea juures müirissepa
tööd ja müiri parandust ette wõtta ja
2. Koolimaea juure on üks potissepa
töö lisandus 8 R. eest juure tulnud,
3. Koolimaea aknad ja uksed on tarwis
wärwida ja klaasid sisse panna lasta
4. Andres Holzmann nõuab enesele walla
poolt ülespidamiseks abi
1. sai Hans Meijeriga kaup tehtud, kes
koolimaea juures müüri töö ene-
se peale tehja wõtab, kus iga päewa
eest üks rubla palka ja tarwilist
materiali ja töömehi, walla poolt
2. 2 Potisepa töö juure lisandus 8 R. saab
walla poolt maksetud.
3. Wärvimise töö eest, kus 4 ust ja
6 uut akant ühes klaasidega ning
3 wana akant lengidega wärwida
on, wõib kõige rohkem 27 R. palka mak-
setud saada, kele meistri tellimist Hans
Thomson ja Jaan Thomson eneste peale
wõtsid.
4. Andres Holzmann saab walla peale talu-
des ülespidamiseks pantud.
Jaan Rist +xx Tõnnis Leppik xxx
Tõnnis Tamann +++ Karl Aunap xxx
Jaan Holzmann x++ Jüri Lacks xxx
Jaan Riesenberg x++ Hans Glück xxx
Jüri Rütel x++ Hans Thomson xxx
Jüri Reinberg +x+ Hans Meijer +xx
Thomas Riesenberg xxx
muretsema, see otsus sai Peter Teddrel kuu-
lutud, kui ka wallawalitsuse seadus § 14.
kui sellega ei taha rahul olla.
Tõnis Amann xx+ Tõnis Soob xxx
Jaan Mihkelson x++ Willem Ekbaum +xx I
Willem Ekbaum II x++ Willem Teiwerlaur xxx
Jaan Holtsman x++ Juhan Notapera x+x
Wallawanem: K. Riesenberg
Wöörmendir A. Rosenthal,
Suure-Kõppu wallawalitsus 12 Aprillil 1883.
" Jaan Juhkamson
Nr. 8. Wallawalitsuse poolt olli wolikogu kokku kutsutud
ja sai ettepantud küla kubjade kui sillakubjade
walitamine eestulewaks aastaks.
Wolikogu arwas ühel häälel silla
kubjadeks: Widu Tõnis Jürrison
Erne Tõnis Rosenberg
Külakubjadeks:
Seru külasse Saare Tõnis Kassak
Mõisakülasse Tõrwa Tõnis Walting
Napsi kulasse Täku Peter Tiit
Üpsi kulasse Padriku Jaan Kahhu
Metskülasse Palitse Märt Repler.
Halliste külasse lähab talu talusse
II Arwas wolikogu wallawalitsuse ettepanemiselt
järgi mööda külakubjaamet.
et pärast puhade magasini aidas wilja wäljalae-
nata kes soowiwad laenuks wõtta
III Arwas Wolikogu Madli Holtsmanni ülespidamiseks
aastas korteni raha Hans Holtsmannil 20 rbla 2 Tsetw.
rükid ja 1 Tsetwert otre kui 1 rbla soola raha.
IV Arwas Wolikogu Juula Mihkelsooni üles-
pidamiseks weel 2 rubla juurde ja saab nüüd
edespidi aastas 20 rubla.
Suure-Kõppu wallawalitsus 8 Januaril 1883.
Wöörmander Jaan Juhkam.
No I: Tänasel päiewal olli wolikogu koku tellitud ja
nendega aastalik kassude rewision ärapeetud.
kassad üle loetud ja nende seest allseiswalt leitud
A. Magasinilaekas: -
a. Rahapaberites 8000 rbla
b. Sularaha 35-17K. - 8035 - 17k.
B. Wallalaekas: 1089 - 28 k.
a Rahapaberites + 11 - 02     1100 - 30K.
b Sularaha
D. Waestelaekas:
a. Rahapaberites - 700 rbla
b. Sularaha 16 -06 - 716 - 06k
Summa 9851 - 53k.
No 2. Tänasel päewal sai koosolewa wolikogule
all seiswat wälja maksud ette pantud ja reh-
nungi tehtud, kui raha summa maksjate
pääraha hingede peale ärajagatud.
I, Wiljandi kihelkonnamaks 13 rbla 19 k.
Kõppu kihelkonna maks 203 - " -
Taki kooli parandus - 13 - " -
Waeste kiri Mihkel Jürrisso
nil Metsküla koolipengi parandus 2 -"- 230 - 10 k.
Transport 201 - 10 kop.
Transport 3926 R 10 kop.
pearaha wõlad:
Jüri Bergmann - 5,20 kop.
Hans Weinberg - 7,15 1/2 "
Tõnis Jürison - 5,65 1/2 "
Tõnis Kusik - 5,65 1/2 "
Mart Martinson 2 - "
Johann Mänd - 2 - "
Jaan Rosenberg - 5,65 1/2 "
Jaan Reinberg - 5,65 1/2 "
Willem Riesenberg - 5,65 1/2 "
Johann Rütel - 7,15 1/2 "
Jaan Wischut - 5,65 1/2 "
Tõnis Wäljaotz - 5,65 1/2 "
Mart Wendelin - 5,65 1/2 "
Tõnis Reiman - 2. - " - 77.90 1/2.
Summa 4004 R 1/2 Kop.
sele summast sai 2903 R. 18 1/2 kop. kõige 615
maks ja hinge peale à 4 R 72 kop. ja peale
seda 1100 R 82 kop. 614 luteruse usu makso wää-
rilise hinge peale üksi = à 1 R  79 1/2 kop., seda
wiisi tuleb iga luteruse hingel 6 R 51 1/2 Kop
ja iga wene usu hingel 4 R 72 kop. aastas maks-
Peale seda sai talude peale nende
suurust mööda sisse korjamiseks
ärajagatud:
postitasko kandja palk - 23 R. 80 kop.
kiriko õpetaja kanade eest 20 " 80 "
Transport 44 R 60 kop.
wangi jaama walguseks - 8 " -
teede sildade eest - 85. -
küidi raha sila kohto juurde - 25"35 "
Laatre jaama ehituseks - 2,64 "
Summa 65 R. 59 kop.
sele summast sai kõige 229 talu päewo peale 44 R 60 kop.
- à 19 1/2 kop, 200 päewa peale 118 R. 35 kop = à 59 kop. ja
29 Metzküla talu päewa peale 2 R 64 kop.=à 9 kop, seda
wiisi tuleb iga Kõppo talu päewa peale à 78 1/2 kop.
ja iga Metsküla talu päewa peale á 28 1/2 kop. aasta
maksta. -
Nõndasama sai ka wallawanema poolt
wolikogule ette antud ning äraseletud, kus
sel aastal magasini wiljast wälja antud.
ja ka laenatud ning sisse tuleb nõuda
1. waestele ja palgadeks
wälja antud - 20 ts. 45 kar. rukid, 15 ts. 1 k. otri 35 ts18 k. kaero
2. laenatud wilad 4. - 42.16 - 76.32. -
3. protsenti wili - 16 - 2.41 - 4.50. -
Summa 24,61 karn. rukid. 59, 58 kar. otri. 116, 36 k. kaero
Kele summast palgadeks ja waestele wälja antud
wili talude peale nende suurust mööda ära
jagatud sai ning iga waku talu päewa peale
le 6 kar. rukid 4 1/2 karn. otri ja 10 1/2 karn. kaero ning
iga mõisa talu päewa peale 2 1/2 karn. rukid.
1 karn. otri ja 2 karn kaero wälja teeb ja sisse
korjata tuleb.
Tõnis Leppik +xx Jaan Riesenberg xxx Jaan Rist x+x
Jaan Michelson xxx Jaan Holzmann xxx Jüri Lacks xxx
Johann Ries ++x Hans Thomson xxx Thomas Riesenberg xxx
Tõnis Tomann xxx Fritz Riesenberg +xx Karl Aunap xxx
Jüri Rütel +++ Hans Meijer xxx Hans Glück
Jaan Rist xxx Thomas Riesenberg xxx
Jaan Holzmann xxx Johann Riis xxx
Jüri Lacks xxx Jüri Reinberg xxx
Hans Glück xxx Tõnnis Tammann xxx
Fritz Riesenberg xxx Hans Thomson xxx
Jaan Riesenberg xxx
Wöörmünder JJuust
Suure-Kõppos 6, Decembril 1879.
Wöörmünder:  Tõnnis Bauer
Woormünder: Jaan Tomson
No 13. Tänasel päewal sai koko kutsutud woliko-
guga aastalik magasini rehnung peetud,
ning selele wallawanema poolt, kõik ma-
gasini rehnungid ette antud ja ärasele-
tud, kus siitse magasini wilja sääduselik
suurus 990 rewisioni hinge peale, 990 tset.
talwe- ja 495 tset. suwe wilja peab olema,
ning paergune magasini wilja suurus on.
aitas seiswad wilja 496 tset. 19 kar. talwe-
ja 294 tset. 57 kar. suwe wilja.
Kohalise walla wanema poolt sai kutsu-
mise peale koko tulnud wolikogole ette
antud, et wäeteenistusest lahti lastud Jü-
ri Jaani poeg Thomson, walla poolt sele
üle ühte tunniskirja palub, kuida wiisi
tema warandus ja ülespidamine, ehk kas
temal oma edespidiseks elu ülespidamiseks
kindlust ehk sugulasi on, kes teda toita
wõtaksiwad.
Wolikogo arwas, õigeks, nimetud Jüri Thom
sonile ühte tuniskirja anda, et selel
mingisugust warandust ei ole oma
elu ülespidamist edaspidi kindlaks
tehja
Suure-Kõppos 5 Junijl 1879.
5. Kutsumise peale kokotulnud wolikogole
sai kohalise wallawanema poolt ette
antud, et keiserliko kihelkona kohto-
poolt enem külakubjaks arwatud Tõn-
nis Oja sele ametist lahti lastud ning
sele asemele nüid uut külakubjast
ehk käso andjad tuleb arwata.
Wolikogo arwas suuremast osast sen-
na, et Tõnnis Oja ja enem wolikogo
poolt külakubjaks on arwatud, ning
ka seda ametid peab pidama ning nemad
teist sele ametise ei walitse kui aga
Tõnnis Leppik ja Hans Glück, Michel Lok-
ko Tõnnis Oja asemele külakubjaks wa-
litsesid.
mise peale koko tulnud wolikogole et-
te antud, et 5 kiriko tee silda on tarwis
kiwidest tehja ning kuida wiisi, ehk mis
hinna eest seda tööd saab ette wõetud.
Wolikogu arwas senna ning tegi Tõnnis
Nõmmitzega kaupa, et Tõnnis Nõmmitz
seda tööd enese peale wõtab, kus 1 sild
5 jalga, 1 sild 3 1/2 jalga ja 3 silda á 2
jalga alt ööned ehk laiad ja tarwi-
line kõrgus, ning 2 esimist lubjaga
ja teised ilma lubjata wõlwitud saa-
wad, - kele töö eest Tõnnis Nõmmitz
85 ( kaheksakümend wiis) Rbl. walla poolt
palka saab, ning selest 15 R. kunni
1 Maini 1880 walla kätte sisse jääwad,
keda siis laitmata töö eest wäljamaks
tud saab; peab aga kõik wigad, mis
senna aeani sildade juures sandi töö
läbi sündinud, - ilma muu palgata
isi äraparandama.- Töö juure saab
walla poolt tarwiline material wee-
Karl Aunap +xx Tõnnis Leppik xxx
Jüri Lacks +++ Jaan Holzmann xxx
Jaan Riesenberg xxx Hans Thomson xxx
Tõnnis Tamann +++ Jaan Rist xxx
Jüri Reinberg xx+ Hans Glück xx+
Jüri Rütel xxx Thomas Riesenberg xxx
Suure-Kõppos 18" Junijl 1880.
Woormünder: Jaan Juust
Kutsumise peale koko tulnud wolikogole sai
wallawanema poolt nõupidamiseks ette antud:
1. Kuidawiisi koolide juure kooli lauad saawad
muretsetud
2. Ano Hardel nõuab walla poolt enesele üles-
pidamiseks abi
3. Kooli maeade juure on tarwis parandamiseks
materiali muretseda.
1. Sai Michel Jürisoniga kaup tehtud, kes 16 kooli
lauda enese peale tehja wõtab ning neid nõn-
da walmistab kui need Taki kooli juures näh-
ja on, kele töö eest iga laua pealt 6 Rbl
palka saab, ning wald senna juure, üksiti lauad annab
2. Ano Hardlile saab see kord, magasinist 16 karn.
rukid abiks antud.
3. Koolimaeade juure materiali üle saab siitne protokoll
13 Mai s.a. No 6 muudetud ning saab, Koolimaea
juure: wooderdamise laudo 150 á 1 toll
Kooli laudade tarwis 15 á 1 "
- tarwis 10 á 1 1/2 "
kohtumaea juure 30 á 1 1/2 " muret.
setud.
Hans Thomson x++ Joh. Notupera x++
Jüri Lacks +++ Tõnis Tamann ++x
Fritz Riesenberg ++x Thomas Riesenberg x++
Jaan Riesenberg +++ Jüri Rütel x++
Tõnis Leppik xx+ Peter Sarri x++
Michel Johanson +xx Jaan Rist xx+
Madis Friedrichson xx+
Suure-Kõppos 9 Julijl 1880.
Wallawanema eest wöörmünder: Tõnis Bauer
Wöörmündri Tõnis Baueri poolt sai kutsumise
peale koko tulnud wolikogole ette antud, et
Jaan Pill kõrgemal pool kaebtust tõstnud,
kus wallawalitsus teda tema waese terwise perast
pearahast maksust, mitte priiks jäta ei ka
tema emale, ülespidamist anda ning mis
seles asjas heaks on arwata.
Wolikogo pidas nõu ning arwas senna, et
Jaan Pill kui täieline mõisa teender, kus see
mõisast niisama suurt palka kui teised
teendrid, oma teenistuse eest saab; - ei wõi
pearaha maksust mitte priiks arwatud
saada ei ka tema emale walla poolt üles
pidamiste anda.
Fritz Riesenberg xx+ Hans Thomson x++
Johan Notapera xxx Jaan Rist x++
Hans Meijer xx+ Jaan Holzmann x+x
Mihel Johanson xxx Jaan Riesenberg x++
Sõnis Leppik x++ Thomas Riesenberg x++
Jüri Lasks xx+ Jüri Reinberg x++
Peter Sarri x++ Jüri Rütel x++
Madis Friedrihson x++
Wöörmünder: T. Bauer
Kawasto sel 16. augustil 1885.
kohtu juures ollid
Josep Ernits pea.
Petev Kesa khtm
Jaan Lõhmus -
Sel 3. mail s.a. N. 172. polele jä-
nud asjus tulli ette Jürri Saar ja
tunnistab et käsknud Jürri päew
Hans Akkerbergil odata kunni teise
päewani ja pidanud sauna minnema.
ja mitte sauna kambri, kuhu Hans
Akkerberg ka teisel päewal tahtnud
minna
Kohhus moistis:
et Hans Akerberg tülli tehnud
arwab kohhus et istub Hans
Akkerberg selle trahwiks 2 X 24
tundi kinni.
/ Otsus kulutud sel 16. Augustil s.a Tal-
lorahwa seaduse ramato § § 772 ja
773 juhatusel ja õpuse lehed wälja
antud. Jürri Schwalbe kulutas sel
21. Augustil s.a. et otsusega rahule
ei olle, mis peale temale kohe ap-
pellatsioni kirri wäljaantud sai.
ei ole seda toomist kül näinud, waid heli kuulnud;
tema, Anu Perle, läinud ära mõtsa linnu laotama,
tulnud keskpäewa aigu umbes kella 11 aigu kodu,
sis olnud laps weel aja juures seismas;
tema ei wõi mitte ütelda. Kas ta kinni kõu-
detud olnud ehk mitte; - ja siis on lasknud
Mai Nigula selle lapse ära kodu minna
Mai Nigula ei wõtta Ludwig Armoliku
tunnistajaks, selle et tema olla kolm suwe
karjaga tema maa peal käinud ja kahju
teinud; kohus ei pane seda tähele.
Mõistus: Kohus arwas Mai Nigulal 20 rubl.
Leena Käärile walu ja rohu raha maksa ja
5 rubl. trahwi walla waeste kassa, sellepärast
et tunnistus selge, et tema Leena Kääri peks-
nud ja nurjatumat wiisi ümber käinud on.
Sohwe Iwanil arwati 3 rubl. trahwi walla waes-
te kassa maksa, selle et tema Mai Nigulaga
lapse koju wiimise juures ühes on läinud ja
ka ühes nõus olnud, nagu tema oma ütelusest
näha.
Otsus: Mai Nigula peab 20 rubl. Leena
Käärile. 5 rubl. trahwi walla waeste
kassa ja Sohwi Iwan ka 3 rubl. walla-
waeste kassa ära maksma, kahe
nädali sees.
Otsus ja §§ 773 ja 774 on ette kuulutatud.
Aadam Käär ja Mai Nigula es olewa
rahule, kohtukäimine on lubatud ja õpetuse
kiri wälja antud, mõlemadele 19. Oktobr 1887
(Kohtu alkiri)
Selle ärakirja õiguse eest wastutab:
Sõreste Walla politseile
selle kässuga, se een ollewa protokolli ärra kirri
se Adam Kähri taggasi anda, sest et sedda assi Maakohto
ei paku.
Werro Maakohhos see 18/XI 87 Maakohtoherra:
Keiserlikko V Kihhelkonna Kohtule
Selle läbbi annap Weriorra Koggokonna
Lohhus allandlikkult Keiserlikko Kohto
Kässu Kirja päle mes sel 14ne Junil N3363 all
om sadettud, et se Keiserlik Kohtu Kässu Kui
om ära täutedu.
Werriorra Kogokona Kohus sel 13nel Juli 1882
Tallorahwa Seaduseramat 1860.
Pangodi
Кogukonna
Kohus
Keiserliko
5 Decembril 1885
II Tartu Kihelkonna Kohtule!
No: 597
Keiserliko Kihelkonna Kohtu
Eenkirjade täetmise sect 27. Novembril
ja sub No: 9228, 9263, 9254 ja No: 9431 saab
siin juures Pangodi kogukonna kohtu
Protokolli ärakirja No: 195 Peter Grunberg
kaebduse ühe maa platsi pärast, N 1929.
Jürri Ketneri kaebdusen wasta Jaan Piilik
teenistusest lahti tegemisen No: 209 Wale
polizei kaebdusen wasta W. Kruuse
metsawargusen ja No: 202 Karel Werwa
kaebdusen wasta H. Tiido nõudmisen
sõnawõtlikult ette antud
Protokull no 27.
Losi kogokunna kohus, sel 22 Webruaril 1882.
Man olliwa päkohtumees Joomhlõms-
Andre Tasso tuli ette nink tõst Jaan Pil-
leri päle kaibust, et se um temmal op-
patu karja penni, kellel rihm kalan
olun, ilma asjanda arra tapnu
paelel temale selle eest 50 rubla
kahjo tasumist massa laske. -
Otsus: Jaan Piller sel 8 Märtsil
ette kutsu--
/Alkirja/
Losi kogukonna kohus, sel 8 Märtsil 1882.
Man olliwa päkohtumees hoowi-
Andre Tasso ja Jaan Piller olliwa kutsumi-
se päle ette tulni nink wimane and
moistust, et tema mitte seda penni
püssiga lasknu ei olle, ei ka sugugi
sääl nännu. -
N. 2687.
Willandi wenne õigeusso preestri herra kätte,
Teije kaebduse asja wasto mitma Holstre mehhe, rõa
ärra loikamisse pärrast saab Teile see läbbi käsk
isse tulla wõi ühte wollimest wolli kirjaga, sel
asja sees: Kreis kohto otsus kulatada sel 12 Septembril
s.a enne lõunat seija kohto ettet saata. sel
28 Augustil 1872.
N. 2688
Õ. T. W.
Willandi Õigeussu
VI Keiserlikku Perno-maa
Preester.
Kihhelkonna Kohtule.
N245.
10 Septembril 1872 a.
Willandi linnas.
Selle kohtu teäda andmisse kirja 28st
Augustist s.a. N2687 al ma ollen kätte
sanud. Agga ses kirjas ei olle nimmetud
tärmini aega, millal ma pean selle koh-
tusse tullema. Et kreis kohtu otsus min-
nu kaebdusse pärrast mitme Holstre
meeste rükki leikamisse pärrast kirriko
põllu peält on jubba meestele kulutud,
siis ma pallun sedda kreiskohtu otsust
ja kui wõimalik on Saksa ja Maa keeli.
Willandi Õige ussu Kirriku Preester. Joannes
Rajewsky
Suure-Kõpu kogukonnakohus, 3 Augustel 1889.
Ann Riisenberg nõumeheks Jüri Reimann
Kaebas, et Mari Reinberg teda minewal nelja
päewal löönud rusikaga. Mari Reinberg
nõumeheks Märt Reinberg salgas Ann
Riisenberg olewat aga temale wett kaela wisanud.
Kristine Haas tunnistas: Mari Reinberg olewat
Ann Riisenbergi löönud ja tuletangidega taga
ajanud, kui wisanud Ann Riisenberg wett
wastu, - sõimamist pole ta kuulnud.
Mari Reinberg lähab löömise pärast
12 tunniks wangi.
Eesseisaw otsus sai kuulutatud.
/Allkirjad/
II Tartu Kihelkonnakohtule
N 598.
Keiserliko Kihelkonna-
kohtu kutsumise kirja pääle 27. Novbr.
sa sub N 9227 on sellega sõnawõt-
likult teeda anda, et Mai Grünberg
surnud on.
No 215.
Wene oige Usso Praosti herra
Selle kihhelkona kohto poolt saab
se läbbi teada antud et Keiserliko Kreis-
kohto otsuse järrele sest 7 August 1872
Teie asjas wasta mitmed Holstre
moisa popsisi rukki leikamisse pär-
rast, kihhalkona kohtu otsust keigi-
piddi kinitadud, ning sellejärrele
Teid eddassi kaebsus tühjaks ar-
watud sanud.
12 Januar 1873.
Torri
Koggokonna Kohto Protokoll
sel 29mal Mail 1867.
Ette kutsuti Pästale Mart Tomson, temma
issa Tomas ja wennad Tomas ja Jürri ja sai
neile kulutud /sest et issa kohto ees lubbas ja ka
kinnitud sai, et Mart Jürripäwast perremehheks
akkab ja siamale ikka tülli ja rido nende
wahhel on -) kui isse omma arja 8 päwa
pärrast selletud ei sa, siis tehhakse issa krami-
le oksjon ja savad temma wõllad sellega tas-
sutud, agga need lomad, mis Mart issa kõrwas
kaswatand jäwad temmale. Heinad egga muid
põllo põhko ei tohhi mitte müüdud sada.
Andre Tasso palub selle üele Rosalie Redi, Jakob
Tunekurg, Mina Jännes, Lena Mikson ja Kusta
Kink ette kutsu, kes selle üele tunnistada
woima, et Piller tema penni püstiga
ärra om tapnu.
Otsus: Kohtun käuja kui ka tunnis-
taja sel 15 märtsil ette kutsu-
Losi kogukanna kohus, sel 15. Märtsil 1882.
Rosalie Redi and tunnistust, et Jaan Piller om
kül Tasso pennu püssiga lasku, kelle päle pen-
ni tänni makanu, ja Piller om ütelnu weel
weidi samat.
Jakob Tunekurg ei ütle mitte penni
lapinisti näggemat.-
Maria Jännes tunnist sedda samma, mes-
Jakob Tunekurg om tunnnistanu, -
Lena Mikson tunnist, et Jaan Piller um
kül Tasso penni püssiga lasknu.-
Kusta Kink ei ütle ka mitte selle
penni laskmist nägemat.
Abikohtumees Jaan Tunekurg ütel
selle penni üle kaemat, ja leüdnu
haawli naha al olemat. -
Selle päle ei ütle kohtun kaüja ennamb
middagi ütlemist olewat, sis.
Mõisteti
"et Jaan Piller peap selle awalikus
sanu ilm asjanda penni tapmise
perrast 8 rubla kahjo tasumist
Andres Tasso
Siin saadan minna Jaan Piller sinnole
teedmist Selle kohto pääle minneks
perrast Sest minno om kutsutu 3 Mail
1881. Sest minna arwa et sinnol om ka
iks se paweska. Sis ärge minke Teije ka
Sest minnol ei ole wõimalik se kõrd
minna Sest minna ole Haige
Ehk kui Teije ka lääte sii ei sa teile middagi.
Sest kui minna terwe sa sis lä minna weel
sinnopoole selle asja perrast kõnnelema
2 Mail 1882.
Keiserliku Saremaa IIIma Kihelkonna kohtule
Mustjala mõisa walla Walitsuse poolest.
Selle läbi palub walla Walitsus, alamal
kirjutud kaebtust, üle kuulamisele wastu
wõtta. 9mal Detsembril olid wõlglased walla
walitsuse käsu peal, walla majas wõlad tasu-
mas; walla liige Juri Waldow, kes passi
raha pärast tülitsema akas, ja roppusid
sõnu walla walitsusele andis, mõistes walla
walitsus Waldowi 24 tundi wangi honesse
kindi: Kogukonna kohtu mees Egor Käsper
laskis warsi Waldowi wangi hoonest lahti,
ja ähwardas walla walitsust, üksi olla woli
kohtu meestel süüdlast kindi panna, mitte
walla walitsusel. Kui Walla walitsus wanu
wõlgusi sel päewal sisse sundis, äritas Egor
Käsper rahwast, ööldes: nüüd on nendel jälle
midagid tulemas, et raha tahtwad;
Sindis
Kogukunna Kohus
Ühe
Keiserliku I Pärnu
Kihelkonna Kohtule
6. Augustil 1886.
N: 455.
Keiserliku Kihel. Kohtu kirja
peale 15. Julist s.a. N: 2950 al, saab
see läbi teada antud, et Juri
Nurm käest tema wenna Andres
Nurm heaks 14 rubla sissa nõu-
tud ja wiimasele 25. Juulul s.a
wälja maksetud saanud
Kog. Kohtu nimel
Keiserliku
Pärnumaa Kihelkonna kohtule.
Keiserliku kohtu käsu peale 10. Augustist
s.a No 3330 saab siin juures protukolli ärakiri
3. Augustist s.a. N: 117. Ann Riisenbergi kaebtuses
Mari Reinbergi wastu, teotamise pärast, alandli-
kult sisse saadetud.
Kogukonna kohtu nimel,
Aulikku Keiserlikku Saarema
III Kihhelkonna Kohtule
Lümmada koggukonna Kohtust.
Pilguse walla perremees Ado Himmest kae-
bas enne heina niitmist: temma on wie aas-
ta eest Pussa tallu kohha omma kätte ren-
di peale wõtnud; agga temma on nüüd Kaar-
di peäl leidnud et Tannel Kiil prugib
kahhe kohha peäl heinamaad kus ta kohha
Nummer seisab I tük on 51 sülda 2 jalga
pitk 25 sülda 2 1/2 jalga lai, II tükk 38 sül-
da pitk, 2 sülda 3 1/2 jalga lai. Koggukon-
na kohhus on möistnud et kaardi järrel on
Ado õigues neid kohte prukida ning on keel-
duse annud et Tannel ei pea sedda mitte en-
nam prukima, agga ta ei olle sedda keeldust
mitte tähhele pannud
Selle pärrast nõuab Ado Üllemal nimme-
tud Keiserlikku kohtu jurest otsast
Lümmadas sel 3l Octobil 1886
Kogukonna Kohto Pea Jürri Salda
Kohtomees Rein Kaar.
Keiserliku VI Pernomaa
kihelkonna kohtule.
käsu kirjatäitmileks 5" Oktobrist s.a.
No5045 saab sõna kuulelikult seeläbi teada
antud, et 1 Nowembriks s.a. senna Keiserliku
kihelkonna kohtu ette minema Aido wallast
tellitud on saanud:
Margus Truu. Mats Neumann tarwilise
magasiraamatuga ja 60 kop. trahviga.
Aido walla walitsuse nimel
Wallawanem: J. Parts
Wallakirjutaja: Raudsepp
Uue-Kariste
Uue-Karistes
sel 7. Juulil 1888
III Pernu Kihelkonna kohtule
N331
annab siinne wallawalitsus kirja pääle
28. Juunist s.a. N3632 tääduseks, et
23. Juuliks .... s.a. kell e.l. Ell
Pikk Suure Kõpust kaebduse asjas Karl
Hanson wastu nõudmise
pärast Keiserliku Kihelkonna
kohtu ette on käsutatud saanud:
Kohtumees protokolli raamatuga.
Karl Hanson sab palut publicati.
Haassa elab Woltwedi wallas ja se
käsk sinna saadetud.-
Wallawanem. N. Hurt.
koos ja tema kusinud üle hulka, et kas keegi
niisugust musta koera olla näinud Kusta
Lübek üttelnud selle pääle, et mis sa weel te-
mast nõuad, sest tema on juba Saare metsa-
wahi juures ära surmatud.
Otsus: Et Kusta Lübek, Märt Surwa ja Puur-
manist Hans Saar ette tellida.-
Se otsus sai kuulutud.
Laiwa kogukonna kohus
14. Januaril 1886.
Juures olid: Pea kohtumees: K. Kool
kohtumees: M. Birk
J. Blaubrik.
Protokolli peale 23. Detsembril 1885.
Mart Türna kaebuse asjas wasto Juri Lübek
koera surmamise pärast, tuli ette Märt
Surwa ja wastas et tema ei teadna muud
midagi, kui näinud, et Saare metsawaht
Jüri Lübek olnud seal Türna talus, ja kui
ära läinud, olema peremehe must koer tema
Jüri Lübeki järel jooksnud.
Tuli ette Kusta Lübek ja wastas, et te-
ma olema Willem Staupil kül üttelnud, et
kui koer juba nii kaua ära on olnud, et ega
ta siis enam elus ei ole ehk on kusgil ära
surmatud.
Tuli ette Hans Saar Puurmanist ja was-
tas,
et tema ei tea midagi Mart Türna koe-
rast, ei ole teda näinud, ning ei ole ka kellegile
teadnud kõnnelda kas ta elab, woi ära sur-
matud on.
Mõisteti: Et tunnistuste järgi Märt Türna
mitte tõeks ei saa teha, et Saare
metsa waht Jüri Lübek tema
koera on ära surmanud, jääb
se kaebus tühja.
Se mõistus sai kohtu käijadel seadus-
likult kuulutud suurema kohtu käimine
seletud, ei olnud Märt Türna rahul ja sai
temal suurema kohtu käimise õppusleht
wälja antud.
Ära kirja õiguse eest.
Talorahwa Säädüse-raamat 1860.
§. 773. Kui kohtukäuja arwap, et Kogokonna-kohus oma otsusega tälle liiga om tennü, ja kui see asi, mink
peräst temä kohut om käünü, hinna poolest enamb kui wiis rubl. hõb. massap, sis tunistap temä kõigeildambaste katesa-
mal päiwal peräst otsuse awaldamist, et tema otsusega rahul ei ole, ja wiip (kui temä sedämaid kogokonna-kohtu käest
tähe see üle om saanu, määrätse otsuse nimitetü kohus om andnu ja määrätsel päiwäl see om sündinü) oma asja kõi-
geildambaste katesamal päiwäl peräst kohtutähe wäljaandmist Kihelkonna-kohtu ette, kon, kui kohus sel päiwal ka mitte
koon ei ole, kirjotaja ettetoobu ümbremõistetawa kaibuse peäp wastawõtma ja kirja pandma. Kogokonna-kohus peäp
sissama, kui kohtukäüjä om tunistanu, et tema suurembatse kohtutse taht minna, teedä andma ja see trükitu tähe pääle,
kon suuremba kohtu käümise säädus lõüdä om (§ 881), üleskirjutama, määrätsel päiwäl kohtukäüjä see üle,
et tälle lubatu ehk keeltu om suurembatse kohtutse minnä, kohtu käest wõip wastawõtta; seesinäne tunistuskiri ei ole enäm-
büsi muud midägi, kui wäljäkirjotetu protokol. Sedäsinäst tunistuskirjä wai protokolli ei tohi kohus mitte sugugi ildam-
baste wäljäanda kui kolmandamal päiwäl, sest päiwast arwata, mil kohtukäüjä om tunistanu, et temä suurembatse kohtutse
taht minnä, olgu siis, et protokol waist jala päält kohtukäüjide pallemise pääle jo wäljäanti.
§. 774, Kui kohtukäüja ka ennegi üte ainu neist ülewal nimitetüist säädüsist, mis suuremba kohtu käümise pe-
räst ommawa kinnitetü, täutmätä jät, sis kaotap temä oma õiguse, suurembatse kohtutse minnä, ja temä peäp Kogokonna-
kohtu otsusega rahul olema.
N: 17
Kähri kogokonna kohus, sel 26 Märzil 1879.
Ette tulli Jaan Holwandus ja kaibab oma peremees
Michel Mark pääle, kes tema palka, mes weel masma-
ta on, ära ei massa, saada olewad weel 17 rubla
ja saanu 28 rubla, leppitu olnu 45 rubla, ja weel
oli kond rõiwid, rõiwa oma ka saamata.
Saija Michel Mark selle kaibose pääle ette kutsatas
kes ütlep et temal ei olewad enab kui 6 rubla 50 kopik
mossa, selle peräst ei wõiwat ka temä sedä ära massa,
selleperäst et Holwandus 16 päiwa suwel mes 50 kopik
päiw ja 4 päiwa talwel mes 35 kopik päew masnu,
teenistuse ajast ära wiitan, ja tahab nii paljo tema
palgast tagasi jätta.-
Holwandus ütlep et tema olnu enegi suwel 4 päewa
haige rohkemb ei kunagi.
Jaan Adamson tunistab et 45 rubla olnu palk
lepitu ja üli kond rõiwid.
Mõistus: kogokonna kohus mõistab, et muido rehk-
nungi kokko lääwa, enegi 3 rubla 50 kopek om
wahe, see saab pooles arwatas, sii peäb weel
Michel Mark 14 rubla 50 kopik Jaan Holwandusel
ära masma ja see lepitu rõiwa kätte andma
nink ära wiiteta päiwi eest peäb Jaan Holwandus
3 rubla Midel Markil tagasi masma.-
Otsus: Michel Mark massab Jaan Holwandusele 11 rubl.
50 kopik palka wälja ja anab lepita rõiwa kätte
mes kohta käüjale § 773 ja 774 perrä ette kuula-
teti. Jaan Holwandus ans 30 Aprelil üles et temä
rahal ei ole ja saije opus täht.
Aidu wallaw.
Kutsekiri 15. Decembriks s.a.
60 kop. trahwi keeluks
1. Margus Truu
2. Maks Neumann, tarwilise
magasi raamatuga ühes 60
kop trahwiga
Ühe kõigest auustud
Kaiserliku VI Kihelkona Kohtule
teatutan mina alamal nimetud
Aidu walla lige Margus
Truu, et minul mitte woima-
lik 15 mal Decemril kaiser-
liku kihelkona kohtu ette
tulla ei ole, et mina juba
rohkem kui 2 nädalad õige
olen, ja weel mitte aigus
minust lahkunud ei ole,
palun alamal nimetud Aidu
wala liige Margus Tru,
Aidus 13 Decembril 1888.
Aidu wallav.
Kutsekiri 7. Augustiks s.a. otsust kuulma
Mats Neumann
Keiserliku VI Pärnumaa
Kihelkonna kohtule.
Eeskirja täitmiseks
13 Juulist s. a. N: 3445 saab sõna-
kuulelikult see läbi teada antud
et 7 Augustiks s.a. siit poolt
senna Keiserliku kohtu ette mine-
ma tellitud on saanud:
Mats Neumann.
Wallawanem JParts
Kirjut Raudsepp.
Aidu ww.
Kutsekiri 15 Weebruariks s.a. 60 kop.
trahwi keeluks:
1. Margus Truu ühes 60 kop. trahwiga
2. Mats Neumann ühes tarwilise
magatsi raamatuga
N 476
20 Januaril 1889
Eeskirja täitmiseks 20 Janu-
arist s. a. No 476, saab sõnakuulelikult
see läbi teada antud, et 15 Webruariks
s. a. siitpoolt sinna Keiserliku kohtu
ette minema tellitud on saanud:
Margus Truu ühes 6okp. trahwiga
Mats Neumann ühes magasi raa-
matuga
Walla walitsuse nimel.
Wallawanem: JParts
Kirjutaja: Raudsepp
Wõlla kogukonna kohus 2 Octobril 1886
koos olid:
Peakohtumees: Jüri Leppik
Riinu Johanson Andru kiriku wallast, käem.
Hans Tämm, kaebab et tema Arama talus
tütruk olnud, kus siis peale sinna mineku, Jüri
Ausmann teda kiusama hakanud ja temaga
lihalikult koku elanud, kus tema lapse saa-
nud, kes nüid peale Jaani päewa aastaseks
saanud ja nõuab 140 Rbl. lapse toitmiseks
abi saada.
Jüri Ausmann ütles et tema ei ole mitte Rii-
nu Johansonise puutunud ega sellest ei tea,
nenda kui see isi ka Mari Õunapu ja Mari Jes-
siwerele tunnistanud, et temast puhas on, mis
need tunnistada wõiwad.-
Mari Õunapu ütles et kui see jut wäljas olnud
et Riinu käima peal olla, siis on Riinu Johan-
son isi ütelnud et mitte Ausmaniga tegemist
ei ole ja see wõtku naene kust tahab.
Mari Jessiwere ütles et neil see jut käes ol-
nud et see töö ika wälja tulnud, siis olla Riinu
isi ütelnud, et see jut kül teistest, wälja läinud
aga seda temaste mitte nähja ei sa ja Ausmanni-
ga tegemist ei ole.-
Selle
Talorahwa-Seadus 1860
23. Detsembril 1885.
Juures olid: Kohtumees: J. Kool
M. Birk
J. Blaubrik
Tuli ette Türna talu peremees Mart Türna
ja kaebas, et minewal aastal olema Saare
metsawaht tema juures käinud, ning tema
juurest musta koera henda järel lasknud
tulla, ning pärast olema tema kuulnud, et
se tema koer olema Saare metsawahi juures
ära poodud saanud, palus kohut, et seda tema
asja järel kuulata, tunnistajad, kes seda tead-
na olema, Kusta Lübek, Märt Surwa, Willem
Staup, ja Puurmanist, Hans Saar.
Tuli ette Saare metsawaht Jüri Lübek
ja wastas, et tösi olna kül, et se nimetud
koer, tema koeraga ühes, Türna talust tema
järel on jooksnud, aga enne kui tema Jüri
Lübek kodu saanud, olema se koer tema
koera juurest ära kadunud, ning tema ei
olema seda koera sest saadik näinud, aga tema
talus, olema tema Jüri Lübek oma punase
koera kül ära pua lasknud, mille üle tema
ka tunnistust wõima anda, aga Märt
Türna musta koera ei ole tema mitte sur-
manud.
Tuli ette Willem Staup ja wastas, et
tema ei tea muud, kui peale selle, kui koer
ära kadunud, olla magasi wilja mõõtmi-
ne olnud, ning keik wallarahwas olnud
VIma Pernoma Kihhelkonna
Kohtusse.
17mal Julil s.a. No 117 all, selle kohtule meie
andsime ülles, et mõnned Holstre wallameh-
hed tahtwad need rukkid, mis nemmad on
külwanud selle ma tükki peale Pirmasto
karja mõisas, mis Krono polest on meie
kätte antud, leikama ja selle jures olleme
sedda kohhut pallunud keelda neid innimessi
sedda üllekohhut tehha. Wist selle kohto
polest sedda keeldust ei polle tulnud et need
innimessed külwatud rukkid 27mal Julil
hakkasid meie põlle peäl leikama, siis 28mal
Julil s.a. No 126 al olleme sedda kohhut jäl-
le pallunud sedda teggo ärraselletada. Nim-
metud kihhelkonna kohhus kirjaga 4st Au-
gustist s.a. No 1815 al on meid käsknud om-
ma kaebdust Holstre Koggokonna Kohtu
ette ülles anda. Se koggokonna Kohhus 23mal
selle Oktobri ku päwal sedda kaebdust on
wasto wõtnud need Holstre walla mehhi, kes
meie põlle peält rukki wilja leikasid, ette
kutsunud ja nende käest sedda küssinud: "kel-
le lubbaga nemmad leikanud rukki wilja
selle põllo peält, mis Willandi kirriko teend-
rittele krono polest on ommaks antud."
Mehhed kostsid, et meie-kirriko made rent-
nik Holstre wallamees Jaak Risk on neile
sedda lubbanud. Selle peäle kohhus mõistis: "Et
selle wilja leikamisse jures olli ennam lubba
kui keeldus, ja et seemned maksmatta 23 Ap-
rilli ku päwani s.a. siis need mehhed, kes kül-
Pallamoisan sel 22 Juni 1877.
Man olliwa: Pääkohtomees Peter Niklaus
No71. Ette tulli Lena Lillo, Kaddunu Prep Lillo läsk, mansaise
olli wöörmünder Jacob Wijand ja kaibas et Daniel
Hakmann ei massawat ärra temma 50 rubla mes
maja ostmise tarbis Daniel Hakmannile andnu
temma kaddonu mees läbbi Jacob Wijandi, ja
nõwwap nüüd 100 rubla, se om kats Käerahha,
sest et Peep Lillo ostnu sissamma sedda maija
Kui Daniel Hakmann Jacob Wijandile taggasi
münu, - jal ja ollewat selle man tunnistusi
Peter Kuklas Perriwallast- Daniel Hakmann
wöörmünder Johan Kõiw ütles et se 50 rubla
om Jacob Wijandi käest woetu, ent ei mitte
Peep Lillo käest
Tunnistaja Peter Kuklas om tunnistanu
Kihhelkonna Kuhtun sel 18 Junil 1875 No3131
wandega, et Peep Lillo Kui ostmise käerahha
Jacob Wijandi Kätte andnu 50 rubla ja Jacob
Wijand Daniel Hakmanni kätte andnu maja
taggasi ostmise tarbis ja om ka nüüd se maja
Daniel Hakmanni Käen.
Moistet:
Daniel Hakmann peap 50 rubla Kaddunu
Peep Lillo perrandajile wälja masma Kuni
10 Nowember sel aastal.
Se moistminne om § 773 ja 774 perra kulutud.
Tallorahwa Seaduseramat 1849.
§. 832. Kui kohtokäija arwab, et Koggokonna-kohhus omma otsusega temmale olleks liga teinud, ja kui
se assi, kelle pärrast temma on kohhut käinud, ennam maksap kui 5 rubla hõbb., siis ütleb temma kõigehiljamine
kahheksamal päwal pärrast otsuse kulutamist, et temma otsusega rahhul ei olle ja suremat kohhut tahhab käia.
Kui temmale on järreleantud surema kohtu minna ja temma selle tarbeks kohto tunnistusekirja on sanud, siis
peab temma kõigehiljamine kahheksamal päwal pärrast tunnistusekirja wäljaandmist Kihhelkonna-kohto ette minnema,
kus, kui kohhus kous ei olle, kirjutaja sedda protokolli-ramatusse üllespanneb, mis wajja on.
§. 833. Kui kohtokäija ka ühtainust neistsinnatsist (üllemal nimmetud) asjust, mis surema kohto käimise
pärrast on seatud, jättab tähhelepannemata, siis ei olle temmal õigust surema kohto ette minna, waid temma
peab koggokonna-kohto otsusega rahhu jäma.
Ärakiri Tahkuranna kogukonna kohus 13 Nowembril 1887.
Auuline
Keiserliku I. Pärnu Kihelkonna
KeiserlikuI Pärnu Kihelkonna
kohtu käsu kirja täitmiseks
4 Webruarist 1888 No: 566 all
paneb Tahkuranna kogukonna-
kohus siin kaasas oma 1888 a.
protokolli No 2 ärakirja
Juri Lorentsi asjus Jaan
Lorentsi - wastu, nimeta-
tud Keiserliku Kihelkonna kohtule
sõnakuulelikult ette.
Kogukonna kohtu nimel.
Peakohtumees Jaan Strandson
Saab Reio walla kohtu
polest, Siit mehhe Jürri Remelga
pallumisse pelele se tunnistus
antud, et temma omma wenna
Juhhan Remelga, Reio Ülloteo tallu
õigusse pärrimist nimetud tallu kät-
te samisse pärrast; auustud Pernau
Cassagolegiumi ja wenna Juhhan
Remelga wasto ei wõinud mõistussele
wõetud sada, waid peab nisuggust
kaebtust Penau I. Keiserliko Kih-
helkonna kohtusse ette wima.
Reio kohtu maias sel 25mal April 1874
Kähri
kogokonna. Polizei
sel 12 Mai 1874
N: 96.
I Tarto kihelkonnakoh-
tule
Keiserliku kohtu kirja pääle sest
17 Aprel e. N: 2553 wastutab
see kogukonna Polizei, et Jaan
Adamson ei ela enämb siin, ealgi
Parzi wallan, selleperast ei sa
ette tallitetus
Räppina kogokona kohus, sel 16. August 1883.
Man olli: Päkohtomees Jakob Zernask
Ette aste Albert Wendland nink kaibas
wasta Rosalie Karask, et se olla läbbi kogo-
kona kohut tema palka kuni 40ne rublani
keelu alla panda lasknu, kuna tema Wend-
land arwab ka Rosalie Karaskile ennamb
middagi wõlgo ollewad: Temal ollu kül
Rosalie Karaskile, 110 Rbl. latsekaswatamise
raha massa, nink ollew sellest sumast 70 Rbl.
ühekorraga wäljamaksnu nink teinuwa
siis se leppingo, et ne 40 Rbl. aasta perrast
kättemaksetud sawa: ent päli kui ne 70 Rbl.
Rosalie Karaskile wälja makstud sanud, koln
se laps ärra, nink arwab nüüd, Rosalie
Karaskiga ennamb mingi sugust tegemist
olla.
Rosalie Karask eesseisusega sai ette-
kutsutud nink koste: se olla kül õige, et
assi nitade sündinu, ent siis kui laps ela-
nu nink Albert Wendland tedda maha-
jätnu ja ühe tõise naisterahwaga hennast
ärra kihlanu, siis teinuwa nema se
leppingut; et Wendland massab temale
Käsu kirja täitmiseks 16 Nowem-
brist s. a. No: 5812 saab sõnakuulelikult
see läbi teada antud, et 15 Detsembriks
see aasta senna Keiserliku kohtu ette
minema siitpoolt tellitud on saa-
nud:
1. Mats Neumann magasiraama-
tu ja 60 kop. trahwiga.
2. Margus Truu.
wasid, leikasid ning ärra wisid meie põlla pealt rukki wilja
peawad igga küllitud wakka pealt 30 lepikad õlgi meile
maksma, agga kõik wilja kasso, mis nad seält said omma-
le wõtma."
Selle Holstre koggokonna kohtu mõistmissega meie kog-
goniste rahhul ei olle. Sest siin mingisuggust lubba ei olnud
ja koggoniste ei wõinud mitte olla, agga keeldust olli kül ja
nimmelt: 16mal Oktobril 1869 aastal, kui näidati meile selle
platsi pirid, mis meie maaks Pirmastu mõisa jaust ol-
li wälja mõdetud, kreis komisar küssis Holstre mõisa rent-
nikkude käest, kelle seas olli ka Holstre walla wannem
Ain Henno, kas on neil middagi wasto räkimist selle
ma tükki andmisse pärrast meile, siis naad kostsid, et
kui neile rendi maks ei sa wähhemas tehtud, siis naad
ei tahha sedda ossa maad enne ärra anda, kui 23mal April-
lil s.a. kui nende rentimisse aeg ümber saab, agga metsa,
mis meile on wälja mõedetud, nemad andsid lubba selle
korraga meie wallitsusse alla wõtta ja meie olleme, kuidas
Kihhelkonna kohtule teäda on, metsa waht korraga
senna jure pannud. Se luggu tunnistab, et Holstre mõisa
rentnikkudele olli tõeste teäda, et üks jaggo Pirmasto
maad peab 23st Aprillist meie ommaks saama et ükski wõe-
ras innimenne ei tohhiks seält mingisuggust wilja peält
leikada ja ommale korristada. Tarwis jure lissada sedda
weel, et selle ma peäle, mis meile olli wälja mõedetud, ilma
rentnikkude lubbata ükski teine mees ei wõind wilja peä-
le külwada ja sedda ka, - et üks rentnikkude seast olli se
Holstre walla wannem Ain Henno, kes seadusse järrele peäks
ommal ajal igga ühte üllekohhot omma rahwa seas ärra
keelma.- Kui nüüd temmale olli teäda, et mõnned temma
walla mehhed rukki wilja on mahha külwanud senna
ma peäle, mis peäb meie ommaks sama, miks ta ep
olle neid aegsaste keelnud sedda wilja põlle peält leikad
ja ärra wija?
Weel meie made rentnik Jaak Risk andis meile teada, et need meh-
hed, kes meie põlla peäle ollid rukkid külwanud, ähwardawad sedda
wilja seält pealt ommale wõtta. Selle pärrast Praosk Kirril Albow
issi susannaga räkis Holstre walla wannemalle et ta peaks sedda
üllekohhot omma rahwale keelma, ja selle palwe peäle ta kostis, et
se ei olle temma teggo. Ning peäle sedda olleme sest sammast keel-
missest pallunud Willandi Silla kohhut omma kirjaga 17mast Ju-
list s.a. No 113 al ja sest sammast päwast pallusime Holstre walla
wannemad ja koggokonna kohhut kirjaga N116 al; wiimaks
sedda andsime ülles ja ka sedda samma pallusime VI Pernoma
Kihhelkonna kohto käest omma kirjaga ka 17st Julist s.a N117
all. Kui nüüd Jaak Risk olleks lubba annud meestele, rukkid
ärraleikada, siis ta ep olleks annud aegsaste meile teada nende
meeste ähwardamissed. Teisest küljest kui üks neist nimmetud
hulka kõhtuvest wõtnud meie palwet kuulda ja on keelnud neid
kohhe seoda rukist meie põlle peält leikada,- mis peaks siis maks-
ma Riski lubba kohto keelmisse wasto?
Enne rukki leikamist meie kirja järrele Willandi silla kohhus kutsus
Holstre wallawannemad ja Jaako Riskit kohto ette ja on walla
wannemad kinnitanud, et ta piddi keelma sedda meie põlle peält ruk-
ki leikamist, agga Jagule Risk käsku annud, et ta piddi warsti
Silla kohtule teäda andma, kui leikajad lähhawad rukki sisse
29mal Julil, kui rukki leikajad ollid jubba sees, Jaak Risk andis sedda
teada ja selsamal ajal Silla kohtu kutsutud Holstre wallawannem
sõites rukki leikajattest mõda, ep olle suud lahti teinud keelmisse pär-
rast, ehk se Silla kohto käsk enne olli temma käes.
Risk ei wõinud mitte lubba anda meie põlle peält rukkid leikata
ja sepärrast, et se on temma omma kahjuks. Sest kontrahti jär-
rele, mis meie temmaga, kui omma rentnikuga olleme teinud, neid
rukkid ta piddi omma kätte sama.
Et Holstre koggokonna kohhus mõistis meile igga küllitud wakka