Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
Hra Pau soovitab kooliteenijal Tehniku gymn. töökoda.
taritada. Koosoleku juhataja A. Pärtelpoeg
kirjatoimetaja A. Saarwa
SKriisa
Liikmed: J. Lindsi
Joh Kauts
Protokoll No 8.
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 10 juunil 1927 a
kell 7.30 p.l. kooliruumes.
Koosolekust võtavad osa hrad: G. Pärtelpoeg J. Põder,
J. Kauts, proua S. Kriisa, õpetajate nõukogu liikmed:
J. Must, J. Lindsi, A. Pau, M. Saarva.
K. õpilaste aprilli ja maikuu trahvimised.
Kirjatoimetaja J. Tauts.
Hoolekogu liikmed: J. Põder, A. Must, J. Lindsi
Protokoll No 14. (5)
Hoolekogu koosolek laupäeval 19 novembril 1927.
kell 7 õhtul kooliruumes.
Koos olid: G. Pärtelpoeg, pr. A. Must, J. Põder, J. Kauts, J Rump.
J. Lindsi, A. Pau, J. Tauts ja õpetajate nõukogu liikmed-
рг. E. Juudas, prl. P. Ennok, pr. R. Teel, K. Ader, pr. L. Pikker
I Õpetajate nõukogu ettepanek lootusringide asutamise
asjus kooli juures tunnistatakse hoolekogu poolt ühel häälel
väga soovitavaks.
II. Otsustatakse koolis korraldada 17. detsembril. s.a. jõulu-
puu ilma lõbustusteta, sest koolil ei ole põhjust lõbus-
tamiseks kooli juhataja J. Must'a surma pärast
Õpilastele otsustatakse anda igaleühele väikene kingitus
Vabatahtlikke annetusi kingituste võimaldamiseks
võetakse vastu ka õpilastelt. Niisama võitakse vaba-
tahtlikke annetusi vastu jõulu puule tulijatelt vane-
matelt eeskavade eest.
III. Otsustatakse surma läbi lahkunud kooli juhataja
J. Must'a pilt lasta suurendada ja jõulupuu korral-
damise õhtul kooliruumi ülespanna.
IV. Tehakse õpetajate nõukogule ülesandeks kooli aastapäev
kindlaks määrata, et seda edaspidi pühitseda.
V. Hra A. Pau teatab, et koolivalitsus on teda J. Musta
asemele pedagoogika nõukogu ettepanekul kinnitanud
ajutiseks koolijuhataja asetäitjaks arvates 10. novembrist s.a.
VI. Kooli juhataja valimise küsimust puudutades võetakse
vastu ühemeelne põhimõtteline otsus, et kooli juhataja tuleb
valida oma kooli õpetajate koosseisust.
VII. Hra. A. Pau teatab, et ajutiseks tunniandjaks
J. Musta tundidele on koolivalitsus määranud
pr. R. Teel'e, arvates 10. nov. s.a.
VIII. Harutatakse vabandamata põhjustel puudunud õpilaste
trahvimist. Leitakse tarviliku olevat teatevihu kaudu vanematele
teatada, millal hoolekogus nende laste vabandamata põhjustel
puudunud päevad trahvimise alla tulevad.
IX. Otsustatakse abiandmiseks määratud summade ülejääki
dest rahuldada neid õpilasi, kes kooli hoolekogu poolt abi-
saajate hulka olid arvatud, kuid linna hoolekande komis
joni poolt abisaajate hulgast kustutatud.
Peale nende otsustatakse ülejääkidest abi anda veel Irene
Maser'ile I kl. Elmar Maser'ile V. kl. ja Aksel Jansen'ile V kl
Varustuse ostmine usaldatakse hoolekogu liikmete- pr. A. Musta
G. Pärtelpoeg'i, et. Pau ja J. Lindsi hooleks
X. Järgmine hoolekogu koosolek määrati neljapäevaks
24. nov. kell 7 õhtul
Koosoleku lõpp kell 1/2 10 õhtul.
Märkus: Koosoleku algul pani hr. A. Pau ette mälestada
püstitõusmisega koolijuhataja J. Must'a surma läbi lahku-
kirjatoimetaja J. Tauts
Hoolekogu liikmed: J. Põder, J. Kauts J. Rump, J. Lindsi
A. Must.
Protokoll No 15. (6). ärakiri
Hoolekogu koosolek neljapäeval, 24. novembril 1927. kell 7. õhtul
Kooliruumes.
Koos olid: G. Pärtelpoeg, pr. A. Must, J. Rump, J. Kauts,
J. Lindsi, A. Pau, J Tauts ja õpetajate nõukogu liikmed.
pr. E. Juudas, K. Ader, pr. A. Teel, prl. P. Ennok, pr. L. Pikker
1. Abiandmise küsimus. 2. Puudunud päevad.
3. Kooli juhataja kandidaadi ülesseadmine. 4.  Jooksvaid küsimus
I. Kooli juh. asetaitja hr. A. Pau tutvustab koosolijaid koolivalitsuse
kirjaga abiandmise asjus ja annab aru ostetud varustuse
kohta. Seniste andmete järele on ülejääki umbes 20 000 mk,
missugusest summast on võimalik rahuldada neid õpilasi
kelle toetuse linna hoolekande komisjon on tagasi lükanud.
Abi otsustatakse anda järgmistele õpilastele
Kool algas oma tegevust 1.okl. 1919. aastal Veeriku algkooli nime
all. Sellest ajast peale kuni 2. okt. 1926. a. alalhoidunud hoolekogu
protokollid on kooli arhiivis eriaktis. Tartus 17.III. 1933. a.
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 2 okt. 1926 a
kell 6. 25 p.l. kooli ruumes.
Koosolekust võtavad osa: hrad: G. Pärtelpoegt
J. Sild, K. Padevest, õpetajate nõukogu
liikmed: J. Must, J. Lindsi, A. Pau ja
A. Saarwa.
1. Koosoleku avamine ja juhatuse valimine.
2. Toetuse määramine kehvematele õpilastele.
3. Jooksvad asjad:
Hoolekogu esimees hra J. Sild teatab, et tema esimehe
kohustused maha paneb ja palub nimetada uusi
kandidaate. Esimeheks valitakse ühel häälel hra
G. Pärlelpoeg, hoolekogu kirjatoimetajaks - õpetaja
A. Saarva
Koolijuhataja J. Must tutvustab koosolijaid Tartu
linna kooliosakonna vahekirjaga 24 okt. 1925 No 2211,
kus toetuse määramise normid ja kord ära tähendatud.
Koosolijaid, silmas pidades eelpoolnimetatud
juhtnööre ja ka möödunud aastal tarvitatud korda;
otsustasid määrata järgmistele kehvematele õpilastele
toetust natuu
Ülekanne mk. 1278. 732 -
10. Inventari remont 5.000 -
11. Uur 302. 200 -
12. Tulekinnitus  2.500 -
13. Ekskursioonide ja lastepeo arvel  3.000 -
14. Arstiabi õpetajaile ja teenijale 20.000
15. Mitmesugused kulud (tarbed loodusloo tundidel) 5.000-
b.) Tulud
1. Õpetajate palkadeks riigilt 497. 340 mk.
2. Mitmesugused tulud 4.000 -
Puudu jääk
II. Jooksvaid asju:
1. Koolijuh. asetäitja hr. A. Pau teatab, et koolivalitsuse
juhataja hr. V. Tamman on lubanud Lydia Loigu arvel
veel toetust - palitu- 5 üksust ja kleit- 3 üksust,
kokku 8 üksust - 5600 mk.
2. Hariduseosakonna juhataja on teatanud, et I kl. õpilane
Evald Kraav on otsustatud saata VII algkooli. Hariduse-
nõukogu on arvamisel, et õpilane, sattudes uude
ümbrusse, muutub omas ülespidamises paremuse.
3. Hra A. Pau teatab, et realgümnaasiumist on antud
tarvitamiseks 40 kruusi.
Koosoleku lõpp kell 1/2 9 õhtul.
Hoolekogu liikmed: J. Rump, A. Must, J. Lindsi
L. Pikker, P. Ennok, Karl Ader, E. Juudas, A. Teel,
Protokoll N 17. (8.)
Hoolekogu koosolek reedel, 16. detsembrel 1927. kell 7 õhtul.
koos olid: G. Pärtelpoeg, J. Põder, J. Rump, J. Kauts,
pr. A. Must, J. Lindsi, A. Puu, J. Tauts ja
õpetajate nõukogu liikmed - pr. E. juudas, pr. A. Teel prl. P. Ennis-
K. Ader
I. Kooli juhataja kohale on ajalehes ilmunud kuulutuse põhjal
väljaspoolt Tartut kandideerinud järgmised õpetajad.
1.) Arnold Eglon, 2) Aleksander Sõbin, 3) Jaan Reimann
4) Jaan Kirsipuu, 5) Johannes Kütt, 6) August Kisla
7) Eduard Püttsepp, 8) Voldemar Toom ja Tartust on
kirjalikult kandideerinud August Pau.
Hra J. Lindsi teatab, et tema eelmiste protokollide
põhjal No 5 ja 6 ja pedagoogika nõukogu prot. N11, ei
teadnud kirjalikult kandidaerida ja et kandideeri
mise aeg mööda on, sellepärast loobub oma kandi
datuurist. Väljastpoolt kandidaadid ei leia ükski
pooldamist. Seega jääb koolijuhataja kandidadiks
hra August Pau, keda otsustatakse esitada hariduse-
II. Hoolekogu esitajaks haridusnõukogu koosolekule, kus
kooli juhataja valimine päevakorras, seati üles
Hr. G. Pärtelpoeg ja pr. A. Must.
Hääli said - G. Pärtelpoeg 3 häält poolt ja 2 häält vastu
pr. Must 2 häält-poolt ja 1 hääl vastu.
Seega on esitajaks valitud hr. G. Pärtelpoeg
III. Jõulupuu korraldamiseks määratakse 1000 mk.
IV. Otsustatakse 3 kuu eelarvesse veel sissevõtta klaveri
üürimiseks 4500 mk.
V. Aasta eelarvesse otsustatakse veel sissevõtta riide-
nagide muretsemiseks 16.000 msk. alumisse ruumi
mis on riideruumiks koolivalitsuse poolt üüritud.
II. Surma läbi lahkunud kooli juhataja J. Must'a matur-
tega seotud kulude katteks ja pildi suurendamiseks
otsustab hoolekogu oma summadest välja anda
1500 mk.
Koosoleku lõpp kell 10 õhtul
Märkus. Punkt I. Hääletamise ajal ei viibinud
Koosolekul A. Pau ja J. Lindsi
Hoolekogu esimees G. Pärtelpoeg.
J. Kauts, J. Põder, J. Rump,
J. Lindsi, A. Must, Aug. Pau.
Märkus: Tartu linna 16. algkooli hoolekogu proto-
kollide originaalid 11. sept. 1927. a. kuni 16. detsemb. 1927a.
NN 1-8 on eriaktis, ärakirjad on selles protokolli raa-
matus. Samas aktis asuvad ka Veeriku algkooli hoole-
kogu protokollid 12. dets. 1920. a. kuni 16. jaan. 1922.a.
kokku 8 protokolli, 3. nov. 1919 kuni 2. okt. 1921. a.
Tartus, 17. märtsil 1933.a.
Aus Pau,
Protokoll N1.
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu
koosolek neljapäeval, 1 märtsil 1928 a.
Hoolekogu koosseis 1927/28 õp. a. on järgmine
linnawalitsuse esitajad - hr. J. Kauts ja hr. J. Põder,
lastevanemate esitajad - pr. A. Must, hr. G. Pärtelpoeg.
ja hr. J. Rump; õpetajate nõukogu esitajad -
hr. A. Pau, hr. J. Lindsi ja hr. J. Tauts-
Koos olid: J. Kauts, J. Põder, G. Pärtelpoeg.
J. Rump, A. Pau, J. Tauts, pr. A. Must, J. Lindsi.
õpet. pr. A. Teel, K. Ader.
I. Loetakse ette jõulupuu aruanne (vaata protokoll
N 13 õpet. nõukogu prot. raamatus), mille järele ülejääki
on 1343 mk. missugusest summast tuleb hr. G. Partel-
pojale maksta 160 mk. õunte arvel, mis G. Pärtel-
pojal senini saamata; nii jättis jõulupuu korralda-
mine järele puhast kasu 1183 mk.
II. Surma läbi lahkunud koolijuhataja J. Must'a
matuse kuludeks otsustas hoolekogu määrata 1500 mk.
III. Koolijuhataja hr. A. Pau teeb teatavaks, et
koolivalitsuse poolt annetatud pliiatsite müügist,
on sissetulnud 953 mk., missugune summa kuulub
õpetajate nõukogu erisummade hulka.
IV. Otsustatakse hoolekogu summadest välja
anda järgmisteks otstarveteks - antenni
ülesseadmiseks 2000 mk.; vitstest korvi
muretsemiseks teekruuside kandmiseks. 850 mk.
ämbri, kulbi ostmiseks 335mk.; teenijale Säre`le
tasuks nov. ja dets. kuus tee keetm. eest 600 mk.
Tartu linna XVIda algkooli lastevanema
koosolek, pühapäeval 9.IX.28., kell 6p.l.
Koos oli 62
1. Koosoleku juhataja ja kirjatoime
taja valimine.
2. Möödund aasta aruanne
4. Jooksvaid asju
Koosoleku juhatajaks valiti hr A. Pau
kirjatoimetajaks K. Ader.
Koolijuhataja kannab ette kooli
möödundaasta aruande. Märkides
muu hulgas järjest kasvavat õpilaste
arvu koolis. Peatab segakooli tüübi juures,
näidates üldiselt segakooli tüübi paremusi.
pidades isiklikult kogemuste põhjal seda
soovitavamaks kui puhttüübilist kooli,
Selgitab vanemaile kontakti tähtsusest
lastevanemate ja kooli vahel ja palub
lastevanemaid sidet kooli vahel
kõvendada, leides sellest suurt kasu
pedagoogilises töös ja laste tundmaõppimises
Selgitab käesoleval õppeaastal tarvitusel
olevast koolikorrast paludes lastevanemaid
õpetaja korraldusile kaasaaidata nii võimani
kingade, kooli mütsi, raamatukoti jne. asjus-
Kooli juhataja palub lastevanemaid sõna-
võtta, kas aruande või mõne muu üldise
küsimuse asjus.
Lastevanemailt esitatakse küsimusi: miks
saksa keele tunde koolis vähendatakse.
praktilises elus ja töösaamise juures.
nõutakse seda.
Koolijuhataja selgitab üldiselt
võõrkeele õppimist koolis, leiab, et ühe võõr-
keele õppimine tarvilik on seda aga alg-
klassides teha ei oleks mõtet, vaid koormaks
õpilasi asjata.
Sõna enam ei võeta nii siis minnakse,
edasi valimiste manu. 3.
Kõige päält tuleb valimistele esitajad
hoolekogusse.
Koosolejad säevad üles järgmised kanditaadid:
hra Alnek
pr. Pikker
hra Zirk
pr. Must
Hääli säid: 1. hra Alnek - 30 h.
3. pr. Pikker - 25 h.
4 hra Zirk - 10 h.
2. pr. Must - 28 h.
Õpetajate nõukogusse lastevanemate
esitajaks valitakse pr. Pikker
Protokolli kinnitajaiks nimetatakse.
hra Visnapuu, pr. Lääts hra Maas.
Koosolek lõppes kell 7 õhtul.
Protokolli kirjutaja: Kareader
R Wisnapuu
juhtida, et nende lapsed korratult koolis
käivad ja paluda neid, et nad järgmiseks
hoolekogu koosolekuks selle nähtuse
kohta selgitust annaksid.
III kl. on põhjuseta puudunud Johannes
Koht 28, 29, 30 ja 31 märtsil, kokku 4 päeva;
trahvi määratakse § 9 põhjal (Tartu linna kooli-
valitsuse juhatuskiri, mis väljaantud avalikkude
algkoolide § 16 põhjal) 20 snt. päev, kokku 80 senti
Johannes Sontag on puudunud puuduliku
ning 18 aprillist kuni 30 aprillini - 8 päeva, kokku
10 päeva; trahvi määratakse sama seaduse
§16 ja punkt 10 põhjal (Tartu linna koolivalitsuse
juhatuskiri ) 15 senti päev, kokku 1 kroon 50 senti.
II. Suvekoloniisse saatmine.
Otsustatakse suvekoloniisse saatmiseks ettepanna
I kl. I järjekorras-Kristjan Teder ja Oskar Teder;
II - - Hilda Vanaaseme
II kl. I järjek. Herbert Kurts, Ella Ojasoo, Jenny
Kapp ja Tatjana Lepik.
II järjek. Hilda Trumsi, Sinaida Trummal.
III kl. I - - Ella Kapp, Ludmilla Lauk.
IV kl. II -, - August Sotska, Irene Simroth.
V kl. I - Alma Toom, Koidula Roos.
II - " - Veera Duberg.
III. Teejoomise aruanne.
Koolijuhataja A. Pau teatab, et 1st maist
on tee andmine õpilastele ära jäetud, sest
tee joojaid oli vähe ja see hakkas kahju andma.
Tee joomisest ja saia müügist on märtsi ja aprillikuul
sissetulnud:
saia m.  teest  kokku  kulud puhas ülejääk
Märtsik  2179 snt. 2174 snt. 4353 snt. 2636 snt  1717 snt
Aprillik 653 - 988snt 1641.- 1155 - 486 -
Kokku 2832 3162 5994 3791 2203.
IV. Inventaari tellimine.
Kooli 1928/29 õpp.a. eelarves on inventaari
muretsemiseks linnavolikogu otsusega luba-
tud 820 krooni.
Selle summa piirides otsustatakse lasta
valmistada 1 klassikapp, riidenagid (8t.)
6 looduslooklassi lauda ja 1 projektsioon-
laterna alus, esialgu.
Klassikapp antakse teha G. Pärtelpoeg`ile
65 krooni eest.
Laudade ja nagide valmistamise välja-
pakkumine jäetakse järgmiseks hoole-
kogu koosolekuks, kuna vähemate
asjade tellimine usaldatakse koolijuha-
taja hooleks. Asjade vastuvõtmine
Jääb hoolekogu hooleks.
V. Jookswad asjad.
Kooli poolt antud saapad on
tallutatud III kl. õp. Leo Grosstalile ja
II kl. õp. Andrei Sontagile á 2 kr. 50 senti.
V. Koolijuhataja A. Pau esitab tee ja saia müügi
aruande nov., dets., jaan. ja veebr. kuude kohta.
Sissetulnud on:
Saia m. tee m. kokku kulud puhas üle-
jääk.
Nov. 2318 2933 5251 2595 2656.
Dets. 732 1455 2187 1520 667.
Jaan. 1231. 1795. 3026 1855 1171.
Veeb. 1422 2050 3473 2115 1357.
Kokku 5703 82331 3936 8085 5851.
VI. Otsustakse osta hoolekogu koosolekute proto-
Kolli raamat 200 mk. väärtuses ja saali teejoomi-
seks laud - 1200 mk.
VII. Tartu Majaomanikkude Seltsi juhatus on
annetanud Eesti Vabariigi 10. aastapäeva puhul
20 krooni väljajagamiseks saia näol kehvematele
õpilastele pedagoogika nõukogu äranägemise
järele tingimisega, et ühe õpilase peale mitte
üle 1 krooni tarvitatud ei saa, kus juures
igapäev saaks õpilane ühe saia.
Kehvemate õpilaste nimekirja kokkuseadmise
abisaamiseks usaldab hoolekogu õpetajate nõu-
kogu hooleks.
VIII. Tunnistatakse tarvilikuks kooli tarbeks
juurde üüride hambaarsti kabineti alt vaba-
nenud 2 ruumi, mis tarvilikud on arstikabineti
ja kantselei jaoks.
IX. Koolijuhataja teatab, et ta jatkab mõtte
arendamist täiendusklassi sisseseadmise asjus;
missuguse kooli juures, see küsimus on veel lahtine.
X. Otsustatakse korraldada hoolekogu pidu, mille
sissetulek läheks koolis muusikalise külje arenda-
miseks. Pidu ligema korralduse võtab õpetajate
nõukogu enese peale:
XI. Otsustatakse nii õpetajate, kui ka õpilaste
raamatukoguraamatud köita.
XII. Otsustatakse tellida 1 klassikapp kuusepuust,
missuguse töö hr. G. Pärtelpoeg oma peale võtab
6500 mk. eest.
XIII. Koolijuhataja teeb teatavaks, et õpetajate nõukogu
Korraldusel nõutakse õpilastelt, et neil oleks igal-
ühel raamatukott, riidest kotad või wõimlemis-
kingad ja tütarlastel mustad põlled.
XIV. Otsustatakse kokkukutsuda need prouad - laste-
vanemad, kes õpilastele teed annavad, et
luua teatud kindel korraldus sellel alal.
A Must J. Lindsi.
Aug Pau
Protokoll N2.
Hoolekogu koosolek laupäeval, 5 mail 1928.
kell 7.45 min õhtul kooliruumes.
Koos olid: G. Pärtelpoeg, J. Kauts-, J.
Põder, pr. A. Must, A. Pau, J. Lindsi,
J. Tauts -: õpetajatenõuk.-K. Ader, pr. A. Teel,
prl. P. Ennok ja pr. L. Pikker.
I. Puudunud tunnid.
Detsembrist kuni 1. maini ei ole põhjuseta
puudumisi olnud I, II, IV ja V klassis,
peale Eduard Dubergi IV kl. ja Veera.
Dubergi V kl., kelle vanematele otsus-
tatakse hoolekogu poolt tähelepanu
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 16 okt.
1926 a kell 6. 30 p. l. kooli ruumes.
K. Padevest, proua S. Kriisa, õpetajate nõukogu
liikmed: J. Must, J. Lindsi, A. Saarwa.
1. Abiandmine kehvematele õpilastele.
2. Õpilaste septembri kuu puudumised.
3. Jooksvad asjad.
Koolijuhataja J. Must tutvustab koosolijaid Tartu linna
kooliosakonna vahekirjaga 15 okt. 1926a. No 2205 all, kus
hoolekogu komisjoni otsusel on XVI algkooli kehvemate
õpilaste toetuseks on käesoleva aasta kohta määratud.
riigi ja linna summadest kokku 66950 marka.
See summa on arvatud üksuste järgi iga ütsus a 650m
Siia hulka on arvatud ka pesu. Pääle selle saab
XVI algkool koolivalitsuses olevast tagavarast lisaks
veel 17 paari pesu. Abi tuleb anda ainult natuuras.
kuna rahaline abiandmine ei ole lubatud. Antavate
asjade väärtus on arvatud üksuste järele järgmiselt:
palit 5 üksust, ülikond (poiste) 4 üksust, kleit 3 üksust
saapad. 2 üksust ja pesu 1 üksus. Et mõned abisaajad
antud asjadega hooletult ümber käivad, tuleb vanematele
ehk hoolekandjatele teatada, et palitu antakse 3 aasta
tekib, sääl võib ta sulile otsustas hoolekogu saapad mi-
es tõesti abiandmist vajavad. Asjade muretsemine jääb iga
hoolekogu enese hooleks.
Hoolekogu otsustas neid lastevanemaid, kelledele varustust
määratud, esmaspäevaks kooli ilmuda, et soovi avaldada, kas
nad sooviks valmis riideid ehk materjaali riiete jaoks, mis
wõiks õmblemiseta kallim olla. Teiseks otsustas hoolekogu
teisipäeval, s.o. 19 okt. riide varustust äraosta ja
saapaid tellida. Selleks valiti 3 liikmeline komisjon:
koolijuhataja J. Must, hoolekogu esimees S. Pärtelpoeg ja
hoolekogu liige pr. S. Kriisa.
Nõukogu liige h-ra Pau ei olnud koosolekule ilmunud,
selle pärast jäi p. 2 otsustamata.
Hoolekogu otsustas, et kooliteenija peab iga päev koolitöö
lõpuni koolis viibima ja väikesi parandusi, mis eri teadmisi
ei nõua ise äratoimetama.
Kirjatoimetaja: A. Saarva
Liikmed: K. Padewest.
Protokoll nr. 75.
Tartu Linna 16. Algkooli Hoolekogu koosole-
kust, peetud 20. 12.1943. kell 17.30 kooli kantseleis Näi-
tuse nr. 22.
Koos olid: Koolijuhataja K. Venesaar, abijuha-
taja M. Leht, õpetajaid - klassijuhatajaid - Linsi, Ennok,
E. Ader, ja hoolekogu liikmed: pr. Kask, pr. Kauks, hr. Lubi,
hr. Pallav, hr. Pärlin, õp. Niklus ja öp. Laos.
1). Valimised.
2). Toetussummade määramine,
3). Läbiääkimisi.
Kõik valimised toimuvad ühel häälel:
Hoolekogu juhat. h. M. Lubi,
Kirjatoimetajaks õp. E. Laos,
korrapidajaks kj. K. Venesaar.
hoolekogu esindajaks õppenõuk. pr. Kask.
Linnavalitsuse toetus RMk. 265.- ja direktooriumi
toetus RMk. 167.- kokku RMk. 432. - otsustatakse
alljärgnevate õpilaste vahel jagada järgmiselt:
RMk. 20. - saavad õpilased
1). Kaarel Kama,
3). Valdeko Hakki,
2) Lembit Lehtjõgi,
4) Maie Viira
5). Andres Etti
6). Leena Arak,
7). Lembit Saarepuu
8). Leonid Murov
9) Urve koort
10). Ilmar Ostrat.
11). Evald Kask,
12). Ivar Märtson.
RMk. 10. - saavad õpilased:
1). Jaan Kulp,
2). Kaarel Kukk,
3). Eha Volmer,
4). Leili Volmer,
5). Paul Massinin,
6). Heldur Urmet,
7). Arnold Kaart,
8). Tiiu Klaos,
9). Jüri Klaos,
10). Laine Ristain,
11). Udo Puusepp,
12). Arvi Kaart
13). Ella Ojamaa,
14). Elvi Ojamaa
15). Harri Höövel
16). Virve Lillipuu,
17) Viktor Käpa,
18. Ilse Kulp
RMk. 12.- saab õpil. Jakob Arak.
Märgitud summad antakse vastavaile õpilasile
kätte veel enne jõuluvaheaega.
Läbriääkimistel hoolekogu avaldab soovi, et
koolijuhataja hangiks korjanduse loa lasteva-
nemate vaheliseks korjanduseks puudustkanna-
tavate õpilaste toetamiseks.
Samas on hoolekogu sooviks häätegevate sum-
made hankimiseks korraldada kooli peo kevad-
semestris, millisele üritusele kool võiks hakata.
tegema juba ettevalmistusi.
Hoolekogu juhat. hr. M. Lubi algatusel otsusta-
takse põhjalikumalt tutvuda õpilaste Arakude,
kodu ja perekonna eluga. Kuna nimetatud pere-
konna ema omab 8 (kaheksa) last samasuguse
arvu isadega, siis hr. M. Lubi kahtleb tõsiselt
kas sääl perekonnas ka mõnestki moraalist
kinni peetakse. Tutvumisretke ülesanded jäävad
sooritada ühel nais hoolekogu liikmel.
Koosolek lõppes kell 20.40.
Hoolekogu juhat.
koolijuhataja:
Protokoll nr. 74.
Tartu Linna 16. Algkooli lastevanemate üld-
koosolekust 19.12.1943. H. Treffneri nimelise gümnaasiumi
Ilmunud oli 60 lapsevanemat, koolijuhataja
K. Venesaar, abijuhataja M. Leht, samuti kõik klasi-
juhatajad olid kohal.
Koosolek algas kell 12.15
1). Koosoleku avamine ja tööle rakendamine,
2). Ülevaade õppetegevusest.
3). Valimised: a) hoolekogusse ja
b) õppenõukogusse.
4. "Kodu ülesandeid ülepäevases õppetöös" -
(abijuhat. M. Leht)
5. Läbiaääkimisi
Koosoleku avab koolijuhat. K. Venesaar, kes
oma lühikeses avasõnas tervitab koosolijaid. Koos-
oleku juhatajaks valitakse ühel häälel hr. Pallav,
protokollijaks õp. E. Laas
Ülevaate õppetegevusest annab koolijuhat.
K. Venesaar. Kõneleja algab kooli praeguse asuko-
ha ja sääl areneva töö kirjeldamisega. Kool
töötab H. Treffneri nimelise gümnaasiumi ruumes
ja 6.-dad klassid kogu kooliga koos nimet. gümn.
ruumes ja 3 tööpäeva nädalas 16. Algkooli kantselei
(Näituse tn. 22) ja samas ühes klassiruumis. Kõik klassid,
välja arvatud 6-dad klassid, töötavad üle päeviti s.o.
3 tööpäeva nädalas, kusjuures õppetunni pikkus 30 min.
vaheaeg 10 min. Kool töötab 14 õppejõuga ja
õpilasega, millistest poeglapsi on   ja tütarlapsi
Koolijuhataja rõhutas oma ettekandes järgmist:
1) Töötades ajaliselt ja ruumiliselt raskeis
olukordades, saadakse neist üle, kui lastevanemad ai-
tavad koolile kaasa seega, et nad nõuavad oma las-
telt koduste õppeülesannete sooritamist neil päevil, mil-
nad koolis ei ole. Ja koduseid töid on käesoleval
juhul peagu kõigis õppeaneis. Sellise töötamisviisiga
on kevadeni võimalik saavutada tõhusaid tulemusi.
2). Õpilastes tikub sageli tekkima sõjaolukordit
tingitud ja neist nakatatud minnalaskmise meeleolu
Siin peavad lastevanemad koolile tõsiselt kaasa aitama
selle vältimiseks.
3) Õpilaste varustamine jalanõude ja teksiilkaubaga
on veeretatud koolile, mispärast juba segi vähene aeg
jääb veel enam piiratuks õpetamiseks ja kasvatamiseks.
Kuna kogu mainitud töö on vägagi vastutusrikas, teeb
seda õpetajaskond täie arusaamisega ja nurinata.
Kui lastevanemail on mõningais neis küsimusis aru-
saamatusi, siis palub koolijuhat. asjaosalist selgituse
saamiseks esmajaones pöörduda kooli poole.
Järgneb varustamise küsimuse lühike selgitus, kus
mainib, et koolile määratud nahk- ja puutaldadega
jalanõude ning tekstiilkauba kontingent jaotatakse.
õppenõukogu poolt, õpilaste vajadusi igakülgselt kaalut-
ledes, ainult nende õpilaste vahel, kel seks on vältimatu
vajadus. Seega, töötades koolis õpetamise ja kasvata-
mise ning varustamise alal, on palju vaeva nähtud.
mida eriti klassijuhatajad võivad tõendada. Samas
on koolijuhataja soov, et lastevanemad suhtuks kogu
varustamise küsimuse lahendamisse õiglase arusaami-
sega, mis aitaks kaasa kooli ja kodu vastastikuse
arusaamiste tugevdamisele kasvatusküsimuste lahen-
damise alal. On ju lastevanemad ja õpetajad ühiselt noor-
põlve, kui meie rahva tuleviku pandi, kasvatajaiks.
õppetegevuse ülevaate lõpetanud tänab koos-
oleku juhataja ettekandjat ja teisi õpetajaid tehtud
III kl. õpilastele määrab hoolekogu raamatud õpetajate nõukogu
protokollis No 5 äratähendatud nimekirja järele. II kl. õpilastele
määratakse raamatud õpet. nõukogu protokollis No 5 äratähendatud
nimekirja järele. I kl. õpilastele määratakse raamatud õpet. nõu
kogu protokollis No 5 äratähendatud nimekirja järele. Otsustatakse
möödunud õp. aastast järele jäänud vihud abitarvitajatele tar-
viduse järele välja anda.
Saunatšekid otsustatakse anda abitarvitajatele tarviduse
III. Jooksvad asjad
Et õpilastele tee saamist võimaldada otsustas hoolekogu
4000 mk krediiti lubada, mis pärast tagasi tuleb maksta
Selle raha eest otsustati muretseda 30 kruusi, 1 veekeetmise
nõu, 1 riistade pesemise nõu 2 emaljeeritud pange, vahariie
ja 1 laud. Tee keetmise võtab kooliteenija Säre oma peale
300 margalise kuutasu eest, kuna saiade ja tee müümise
eest hoolitsevad lastevanemad.
Koosoleku juhataja G. Pärtelpoeg
Hoolekogu liikmed: J. Lindsi, J. Põder, J. Rump
G. Pärtelpoeg, A. Must. Joh. Kauts, Aug. Pau-
Protokoll 11. (2).
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek reedel,
30. sept. 1927. kell 7 õhtul kooliruumes.
Koos olid hoolekogu liikmed: J. Põder, G. Pärtelpoeg
pr. A. Must, J. Rump, J.. Lindsi, A. Pau, J.Tauts- ja õpetajad
prl. P. Ennok ja K. Ader.
1. Abiandmise küsimus kehvematele õpilastele.
2. Vihkude muretsemine kehvematele õpilastele
3. Eelarve 1.I 1928 - 1.IV 1928
4. Hoolekogu esitaja valimine õpetajate nõukokku
5. Jooksvad asjad
I Otsustatakse abisaamiseks sisseantud teatelehed hoolekogu liigete
vahel ära jagada, et koha peal iga abitarvitaja majanduslist.
seisukorda järele vaadata, mille põhjal järgmisel koosolekul
abi määratakse.
II Vihkude muretsemise küsimus jäetakse lõpulikuks otsusta
miseks järgmiseks koosolekuks. Otsustatakse vihkusid anda
ka VI klassi kehvematele õpilastele, kes abisaamise sooviga
hoolekogu poole pööravad.
III Eelarve 1.I 1928-1.IV 1928 a. otsustatakse esitada järgmiselt;
1. Õpetajate palgad -........................... 251. 763 mk.
2. Teenija palk 19.500 -
3 Kantselei ja telefon    5,500-
4. Õppetarbed 2.000 -
5. Õppeabinõud 70.000 -
6. Raamatukogu 5.000.
7. Inventar 14.000
8. Küte 37.000 -
9. Valgustus 12,000 -
10. Puhastus 2, 500
11. Remondid 1. 250 -
12. Üür 72.000
13 Tulekinnitus 2.000-
14. Arstiabi õpetajaile ja teenijale 15.000.
15. Mitmesugused 7.000
Kokku 510. 513 mk.
1. Õpetajate palgad riigilt 131. 091 mk.
2. Mitmesugused 4.000 -
13 5. 091 mk.
Puudujääk 375.422 -
kokku 510. 513 mk.
IV Hoolekogu esitajaks õpetajate nõukokku valitakse G. Pärtelpoeg
ja asemikuks J. Põder.
Hoolekogu liikmed: Aug. Pau, J. Rump Koosoleku juhataja G. Pärtel poeg
J. Põder, A. Must J. Lindsi. Õpetajad: Kirjatoimetaja J. Tauts.
P. Ennok ja K. Ader
Protokoll nr. 77/2
Tartu Linna 6. Täieliku Keskkooli (2). (II
IVa, IVb ja V klassi lastevanemate koosolek
5. märtsil 1945. a. kell 18.30 kooli ruumes Näi-
tuse 20/22
Koosolekule on ilmunud 23 lastevanemat
koolijuhataja J. Seeru ja õpetajad J. Kuusik
F. Martma, E. Tiit ning A. Ramm.
1. Koolijuhataja avab koosoleku
tutvustades lastevanemaid vanemate komi-
tee õiguslike alustega
Koosoleku juhatajaks valitakse kooli-
juhataja J. Seeru, protokollijaks õpetaja F. Martma
Protokolli kinnitama volitab koosolek sm.sm.
Jaan Lõhmust, Liidia Rõõmust ja Elli Lees-
menti.
2. Direktor annab nüüd lühikese kuid
asjaliku ülevaate kooli arengust tänini.
Ta kirjeldab alguses raskusi, mida tuli üle-
tada, et oleks võimalik olnud alustada neis ruumes
õppetööga. Ennast säästmata on õpetajad
ja teenijad lõhkunud koolitööd takistavaid.
juurdeehitusi, kandnud välja prügi ja saas-
ta ning vaatamata puhastusvahendite puu-
dusele teinud ruumid kasutamis kõlbu-
likeks. Kohe peale esialgset puhastust algasid koo-
li ruumides remonttööd, milliseid teostab Ehitustrust
nr. 3. Klassiruumide parandamisega ja valgendami-
sega on nüüd lõpule jõutud. Nimelt töötab kool vähe-
malt puhtais ruumes. Siis peatub direktor asja
olude juures, mis takistavad töö alustamist ühe
vahetusega. Selleks on peamiselt klaasipuudus ja
küttematerjali vähesus. Töötamine kahes vahetu-
ses suurendab märksalt õpetajate ja teenijate
töökoormust.
Tunnustavalt mainib direktor kooliteeni-
jaid kes nurisemata hommikust õhtuni töö-
tavad, et hoida kooliruume töötamiskõlbuli-
kena, vaatamata puhastusvahendite puudusele.
ja veesaamise raskustele.
Nüüd selgitab direktor lastevanematele nõu-
deid, milliseid kool esitab õpetajaile ja õpilaste-
le kasvatus küsimuste suhtes, et me noortest saaks
hääd Nõukogude kodanikud. Koolis olgu sage-
dasti pikset ja kõuemürinat, aga seejuures
ka pidevalt päikesepaistet. Rõhutades kooli
vastutavust vaimse arenemise ja käitumise
õpilaste.
eest, nõuab direktor vanematelt nende
laste huvides tihedat koostööd kooliga ja
pidevat ning kindlat kodust järelealvet.
Sest kui kodu ei suuda taltsutada last, siis
kool on sunnitud eemaldama sarnaseid õpi-
lasi. Seda on ka tehtud karmi järjekindlusega.
Kui õpilaste käitumises õppeaasta algul
esines mitmeid väärnahteid, siis viimasel
ajal on selles rõõmustaval viisil märgata
paranemist.
Õpilastel on terav puudus rõivaist ja eriti
jalatseist. Kool teab seda, kuid koolist mitte
olenevatel põhjustel pole ta seni suutnud
abistada puudustkannatajaid. Vahest suu-
Hra Must toonitab alla täiendusklassi vajadust leides, et säält ammu
tatud teadmised tahtsad on ja et meistri juure minnes siis täien.
dusklassi lõpetades just paras aeg on. Pr. L. Vissak leiab, et vanemad
täiendusklassi ideed levitama ja seda otse nõudma peaksid.
Pr. Lessenberg palub panna küsimust hääletusele. Lastevanemad
leiavad ühel häälel tarviliku olevat täiendusklassi avada
Küsimuse alla võetakse sega ja puhttüübilise kooli kohta seisu-
koha võtmised.
Hra Pau leiab, et segakoolis poistel karmus, karedus ja kohmakus
kiiremini ärakaob ja et õpilaste vahekord segakoolis ikkagi parem
on. Tuues näiteid Austrias leiduvatest segakoolidest, leides, et
üldiseid kõrvale kaldumisi segakoolis vähem on kui puhttüübi-
listes koolides. Tõstes välja, et meile väikesele rahvale segakool
väga tähtis on.
Õpetaja Tauts leiab, et kui välja minna elust siis ei saagi ainult puht-
tüübilise kooliga arvestada, - maal on ju praegu kõik segakoolid;
ei leia erilist põhjust olevat lapsi lahutada. Toob ette, et ta
mõlemat liiki kooles töötanud, märkides seda et töö juures
poisid rohkem aktiivsemad on kuna tütarlapsed passiv-
semaina esinevad. Segokoolis leitakse siin kesktee. Leiab
segakooli isiklikult parema olevat.
Hra Must selgitab ja pooldab segakooli tüüpi, leides selles rohkem
paremust kui halbtust. Hra Lindsi toomitab, et tal on kogemusi
ja nende tulemusi, et segakoolis töötamine on produktiivne ja
õpilaste suhtumine kiiduväärt. Hra Pärtelpoeg leiab, et kui
tütarlapsed ja poisid üheskoos ja ühe tasapinna juures töötada
suudavad, siis on segakool ainult tervitatud
Hra Must selgitab, et parem on kui I ja II klassis algab õppetöö
kella 9 ajal h. siis on kergem väikestel koolitulla
Hra Tauts teeb ettepaneku õpilastele suurel vahetunnil teejoomise
korraldamiseks. Pr. Juudas pooldab teejoomise korraldamist
leides selle mõtte väga tervitatava. Seides selle eriti talvel
vajaliku olevat. Lastevanemad leiavad teejoomise lastele
suurel vahetunnil soovitava olevat ja kiidavad selle hääks, tehes
ühemeelse otsuse. Pr. Juudas teeb ettepaneku lastevanematele,
laste tee joomise korraldamiseks käterätte kinkida
Hra Lindsi seletab abiandmise küsimuse üle ja palub abisaajaid
ja soovijaid täna sellekohased lehed täita.
Koosoleku juhataja J. Lindsi
Protokolli kirjutaja Karl Ader
J. Põder. G. Pärtel poeg. Joh. Kauts
Protokoll 10. (1.) 1927/28 õp.-a.
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek kolmapäeval, 14 sep-
tembril 1927 a. kell 8 õhtul kooliruumes.
Hoolekogu koosseis 1927/28 õp.a. on järgmine: linnavalitsuse
esitajad - hr. J. Kauts - ja hr. J. Põder; lastevanemate esitajad-
pr. A Must, hr. G. Pärtelpoeg ja hr. J. Rump; õpetajate nõukogu esitajad.
hr. J. Lindsi, hr. A. Pau ja hr. J. Tauts.
Koosolekust võtavad osa kõik hoolekogu liikmed ja õpetajad-
pr. E. Juudas ja hr. K. Ader.
1. Koosoleku avamine ja juhatuse valimine. 2. Toetuse mää-
ramine kehvematele õpilastele 3. jooksvad asjad.
I. Koosoleku avab koolijuhataja asetäitja hr. J. Lindsi ja paneb ette
valida hoolekogu juhataja, kirjatoimetaja ja kassahoidja. Hoolekogu
esimeheks valitakse hr. G. Pärtelpoeg 5 häält poolt. teised esimehe
kandidadid said hääli J. Rump 2 h. ja J. Põder 1 h. J. Kauts-0 häält
Kirjatoimetajaks valitakse ühel häälel J. Tauts - ja ajutiseks
kassahoidjaks ühel häälel J. Lindsi.
II. Õpetajate nõukogu ettepanekul otsustab hoolekogu trahvi
summadest osta järgmistele VI klassi õpilastele raamatuid
1.) Alma Viikmanile - 1 loodusloo õpperaamat; 2) ajaloo r.;
3) maadeteaduse r. ; 4) Eesti keele lugemik
2) Friedrich Blauvetile - 1) ajaloo r., 2) Saksa keele raamat.
3. Erna Pettaile - 1) ajaloo r. 2) maadeteaduse r. 3) loodusloo r.,
4) Saksa keele r. ; 5) Eesti k. lugemik.
V kl. õpilastele, peale Alma Toom'e ja Eliidia Kauts'i otsustatakse raama
tuid anda õpetajate nõukogu otsust mööda (Õpet.nõukogu proto-
koll No 5). IV kl. õpilastele määrab hoolekogu raamatud õpetajate
nõukogu protokollis No 5 äratähendatud nimekirja järele
Protokoll nr. 66
Tartu linna 16. algkooli hoolekogu koosole-
kust 30. dets. 1940. a. kell 18.
Koos olid: Koolijuhataja J. Seeru, abijuhataja
M. Leht, liikmed J. Austa, R. Pallav, A. Vaasa,
Vihalem, õppenõukogu esindajad J. Linsi ja P.
Puusepp.
1. Koosoleku avanud, koolijuhataja J. Seeru
annab hoolekogule pikema seletuse toetussumma-
de senise jagamise üle ja teatab, et kõik
toetussummad ühes saadud lisasummaga
800 rubla tulevad kulutada 1. jaanuarini 1941. a.
Seks ongi palutud kokku hoolekogu, et mää-
rata puudustkannatajaile õpilasile olemasole-
vate summade ulatuses (umbes 1035 krooni)
toetusi rõivastuse ja jalanõude kujul.
Ühtlasi tutvustab koolijuhataja hoolekogu
kooli korra ja õppetegevuse edukusega õppeaasta
1. poolel, näidates, et nii kooli korra kui ka
õppetegevusega võib täiesti rahule jääda.
Klassiõhtuid korraldades on püütud lastevane-
matega veelgi sõbralikumat vahekorda luua.
Et anda läbilõiget koolis tehtavast tööst
ja saada koolile ka pisut ainelist toetust,
seks tuleks korraldada ligemal ajal (veebruari
lõpul) "Vanemuises" mitmesuguse sisuga koo-
lipidu.
Hoolekogu kiidab koolijuhataja ettepa-
neku heaks, kusjuures hoolekogu liige R.
Pallav tänab soojade sõnadega hoolekogu
nimel koolijuhatajat ja õppejõude tehtud
raske ja edurikka töö eest, soovides kasvatus- ja
koolitöös sama head edu ka uuel kalendriaastal.
2. Abisaajate soove uuesti kaaludes leitakse
võimaliku olevat anda järgmistele õpilastele toe-
tust:
5.b kl. Heino Reimann'ile - ülikond,
6a " Albert Rosental'ile - ülikond,
4.a " Tiiu Sõerd'ile - palitu,
4c " Johannes Purret'ile ülikonnariie või kuue-
riie, kui jätkub seks raha,
6.a " Elmar Panksepale - ülikond või riie
ülikonnaks,
1.b " Aino Rubel'ile - kleidiriie,
2.b. Arda Höövlile - kleidiiriie või kleit.
3. Et toetuse muretsemine peab toimuma veel
käesoleval aastal, siis palutakse kooli- ja abijuha-
tajat juba homme muretseda olemasolevate sum-
made ulatuses tarvisminev riie ja varustada
mainitud õpilasi.
4. Lisaks eelmisele protokollile on antud
4.b kl. õpil. Helgi Suits'ile palituriie ja 2.b kl.
õpil. Robert Jantsike on saanud ka palitu
Koosolek lõppes kell 20.
Hoolekogu esimees:
Tartu linna XVI algkooli hoolekogu koosolek 5 novembril
1926 a. kell 7 p. l. kooli ruumes.
Koosolekust võtavad osa head: G. Pärtelpoeg,
J. Sild, K. Padevest, õpetajate nõukogu liikmed
J. Must, J. Lindsi, A. Saawa, A. Pau.
2. õpilaste septembri ja oktoobri kuu puudumised.
Et hoolekogul varustuse muretsemise juures ülejää
tekkis, siis otsustas hoolekogu järgmisi õpilasi
abiandmises veel toetada:
1) Aleksander Sontag'ile otsustas hoolekogu anda
ülikonna, saapad ja valmis pesu.
2) Juulie Liivak`ile otsustas hoolekogu palitu ja
valmis pesu määrata.
3) Friedrich Blauvet`ile otsustas hoolekogu täiendavalt
saapad anda.
4) Johannes Briki'le hoolekogu endise
otsususe juure jääda ja saapad määrata.
5) Robert Dobraski`le otsustas hoolekogu endise otsuse
juure jääda ja ülikonna määrata.
6) Arnold Kangro'le otsustas hoolekogu täiendavalt
anda pesuriiet.
7.) Richardt Kukkele otsustas hoolekogu ülikonna ja
pesuriiet määrata.
8) Alfred Posselile otsuste istas teda trahviaa annada
9) Elisabeth Raudrile andamata põhjusel nda
10) Jaan Trumma otsustas teda trahvida 5 m. äärata
11) Paul ülemus vabandamata põhjusel 2 XII, ad
st hoo otsustas teda trahvide 5 m.p. = 5m.
12) Johannes Kohtile otsustas hoolekogu täiendavalt saapad määrat
13) Jaan Taaskile otsustas hoolekogu täiendavalt saapad anda.
1) Robert Dobrask puudus vabandamata põhjusel 6X ja 22 IX
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 10 m. p. = 20 mr
2) Viktor Kõiv puudus vabandamata põhjusel 9, 22.IX ja 11.X.,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 10 m. p. = 30 m.
3) Ida Janson puudus vabandamata põhjusel 18, 25, 26, 27, 28.X,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p. = 25 m.
4) Karl Kingo puudus vabandamata põhjusel 9, 17 IX ja 11, 14, 15, 22 X
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 5 m. p. - 30 m.
5) RomanPersitski puudus vabandamata põhjusel 11,15,28 IX ja
6, 11, 12 X. Et ema surnud ja isa elukoht teadmatu on, siis
otsustas hoolekogu teda mitte trahvida.
6) Evald Kont puudus vabandamata põhjusel 22, 29 IX ja
4, 5, 16, 22, 23, 25, 26, 27, 28.X, mispärast hoolekogu otsustas
teda trahvida 5 m. p. = 55m.
7) Linda Toom puudus vabandamata põhjusel 5, 9, 22 IX,
mispärast hoolekogu otsustas teda trahvida 1m.p.= 3p.
8) Johannes Koht puudus vabandamata põhjusel 18, 27, 28.X,
Hoolekogu otsustas jõulupuud teha, täpsemat korraldust selleks
aga edaspidiseks jätta.
Kirjatoimetaja: et Saawa
Liikmed: J. Sild
K. Padewest
Protokoll nr. 71
olekust, peetud 21. dets. kell 19 kooli kant-
seleis Näituse tn. 22.
Koos olid: Koolijuhataja K. Venesaar, hoole-
kogu liikmed: Rud. Pärlin, Elf Kaarde,
L. Riomar, Rud. Pallav, Ed. Tamme, J. Linsi,
P. Puusepp ja kõik klassijuhatajad.
Päevakorras: 1. Toetuse jagamine. 2. Jõu-
lupuu. 3. Läbirääkimisi.
(Riiklik toetus (kohku RMk. 120. -)
jagatakse järgmiselt:
RMk. 2,8 saavad õpilased: 1. Volmer, Eha
2. Lepik, Rein; 3. Hansen, Heino; 4. Vaher, Egla;
5. Saarepuu, Lembit; 6. Etti, Andres; 7. Arak, Leena;
8. Kulp, Jaan; 9. Ojamaa, Ella; 10. Ojamaa, Elvi;
11. Ristain, Laine; 12. Ristain, Meeta; 13. Leetoja, Helju,
14. Leetoja, Ellen; 15. Villemi, Aadu; 16. Murov, Leonid.
17. Saarepuu, Leo; 18. Ostrat, Elmar; 19. Koort, Urve;
20. Kuperjanov, Aadu; 21. Kask, Evald; 22. Märtson, Ivar
23. Lepik, Elmar; 24. Sangisepp, Asta; 25. Käpa, Viktor;
26. Kulp, Ilse; 27. Koidu, Silvia; 28. Johanson, Eha;
29. Kulasalu, Aime; 30. Sõerd, Tiiu; 31. Viira, Ilmar;
32. Viira, Tiiu.
RMk. 1,6 saavad õpilased: 33. Urmet, Helena
34. Kohtla, Harri; 35. Raudjalg, Heino; 36. Paap, Heino
37. Taškin, Vladislav; 38. Valgmäe, Aldo; 39. Pensa, Miralda
70. Kaart, Arnold; 41. Kaart, Arvo; 42. Hansoo, Aime,
43. Järv, Ants; 44. Pusta, Gunnard; 45. Lind, Eerika,
46. Arro, Uuno; 47. Tooming, Edgar; 48. Petroff, Aleksander
49. Lillipuu, Virve; 50. Öövel, Ärda; 51. Õövel Harris
Korjanduslehed on toonud kokku sularaha
RMk. 470,60. Mainitud summa jagatakse järgmi-
selt:
RMk. 11 saavad õpilased: 1. Volmer, Eha;
11. Ristain, Laine; 12. Ristain, Meeta; 13. Leetoja, Helju;
14. Leetoja, Ellen; 15. Murov, Leonid; 16. Ostrat, Elmar;
17. Saarepuu, Leo; 18. Koort, Urve; 19. Kuperjanov, Aadu;
20. Kask, Evald; 21. Märtson, Ivar; 22. Lepik, Elmar;
23. Songisepp, Asta; 24. Käpa, Viktor; 25. Kulp, Ilse;
26. Koidu, Silvia; 27. Johanson, Eha; 28. Kulasalu, Aime
29. Sõerd, Tiiu; 30. Villemi, Aadu; 31. Viira Tiiu.
32. Viira, Ilmar.
RMk. 6,25 saavad õpilased: 33. Urmet, Heldur;
34. Kohtla, Harri; 35. Raudjalg, Heino; 36. Paap, Heino.
RMk. 6,24 saavad õpilased: 37. Taškin, Vladislav
38. Valgmäe, Aldo; 39. Pensa, Miralda; 40. Kaart, Arnold;
41. Kaart, Arvo; 42. Hansoo, Aime; 43. Järv, Ants;
44. Pusta, Gunnard; 45. Lind, Eerika; 46. Arro, Uno;
47. Tooming, Elgar: 48. Petrov, Aleksander; 49. Lillipuu,
Virve; 50. Öövel, Ärda; 51. Öövel, Harri.
Korjanduslehed 25 ja 30 on kadunud.
Kogutud pisema väärtusega asjad ja
asjakesed otsustatakse anda igas klassis
allkirjade vastu neile õpilasile, kes va-
javad vastavaid asjakesi.
2. Koolijuhataja peatub jõulupuu kava
juures, mis on hoolekogu arvates wäga
vaheldusrikas ja meeldiv. Otsustatakse paluda
jõulupuule Koolivalitsuse juhataja, Koolide inspektor,
III gümnaasiumi ja 14. Algkooli juhatajad.
Mis warem etteloetud, milles nõutakse puhtust
ja lühikesi juukseid poistele et soodikuid ära
hoida, kuigi mõni lapsewanem lokkidele wastu
waidleb, pooldutakse üldiselt juukste lühikeseks
lõikamist, nii saab ära hoida parasiitide
edasiantmist teistele õpilastele. Õp Puusepp. teadab
õpilased toowad kooli kaasa palju tarbetuid.
esemeid olgugi kingetud, se eksitab lapsi õppimise
juures. Sõjaoludes läksid õpikud kaduma kuid
tööd tehes saab laps klassikursuse kindlasti
lõpetada ka ilma raamatuta, Lapsewanema
poolt esitatakse küsimus koolis kaduwate asjate
kohta, wastab abijuhataja õp. Leht. Lastel on
liiga palju asju kaasas ei mäleta mis-
sugune asi jäi kodu wõi mis wõttis kooli
kaasa, kooli jääb kõiksuguseid asju, kuid lapset
ei wõta omaks, Koolijuhataja teeb teatawaks et
õpilastele on tehtud korraldus endi asjade
märkimiseks erimärkidega se aitab asja omaniku
leida, ka asjade wahetamine on seega kõrwaldataw
Lõpuks kutsub koolijuhataja üles lastewanemaid
kõiki kooli poolt tehtawaid korraltusi laste-
suhtes täpselt täitma, et tagada edu saa-
wutamist õppe- ja kaswatus tööks.
nõupidamine lõppes kell 17.45
Protokoll nr. 68.
Tartu L. 16. Algkooli Hoolekogu koosoleku koh-
ta, mis peetud 23. märtsil 1942 kell 11, kooli kantse-
leis, Näituse 22.
Koos olid: koolij. K. Venesaar, hoolekogu liik-
med pr. Kaarde, hrad Oona, R. Pallav, A. Peerna, Pärlin,
E. Meremaa, õppenõuk. esindajad J. Linsi, P. Puusepp
ja kõik klassijuhatajad.
Päevakorras: 1. Hoolekogu ametite jaotus. 2. Toe-
tusküsimus. 3. Õpil puudumised. 4. Kohal alg. küsimused.
Hoolekogu esimeheks valiti hra Pärlin,
asemikuks hra Oona; laekuriks ma Pallav; sek-
retäriks hra A. Peerna; hoolek. esindajaks õppenõu-
kogusse pr. Kaarde.
Koolivalits. kaudu saadud riiklik toetus oli
RM. 536. - Sellest otsustati jätta RM. 136 - koolitarve-
te ostuks (õpilastele jagamiseks), RM 400.- otsustati ja-
gada rahalise toetusena puudustkannatavatele õpi-
lastele järgmiselt:
I liigi (a RM 15.-) toetuse saajad: G. Arrak, T. Etti,
A. Järv, E. Kesk, A. Kulasalu, J. Kulp, M. Kolts, V. Käppa
H. Merila, E. Mielberg, J. Märtson, L. Nõel, H. Ojamaa,
E. Ostrat, E. Pedor, M. Pensa, M. Ristain, V. Rähni, L. Saa-
repuu, T. Sõerd, G. Viljamaa, T. Viira, M. Fuks, [A. Hanso]
II liigi (a RM 11. -) toetuse saajad: A. Hanso, R. Mets,
E. Ots, A. Trall, A. Valgmäe.
Hoolekogu otsustas trahvida põhjuseta puu-
dutud päevade ja tundide eest järgmisi õpilasi:
Paidla, Uno - puudus 3 õppep. (13.XI, 4.XII, 7.III) - a 20 Rp. –> RM. -. 60
Urd, Hugo - " 3 " (20.XI, 4.XII,7.III) - a 20 Rp. –> " - .60
Songisepp, Endel - " 1 " (7.III) a 20 Rp. –> " - .20
Lust, Johan - " 1 " (7.III) á 20 Rp. –> " - .20
Protokoll No 67.
Tartu Linna 16ma Algkooli lastevanemate nõu-
pidamine 22 veeb. 1942 a. kell 16" Viljandi tän. 3.
koos on õpetajad ja 50 lastewanemad
1. Nõupidamise awamine
2. Lastewanemate esindajate määramine
õppenõugokuse ja hoolekogusse.
3. Läbirääkimised
Nõupidamise awab koolijuhataja hr. K. Wenesaar
protokollib R. Pallav. Koolijuhataja omas kõnes
tuletab meelde Eesti iseseisvuse sündi mille
24 Aastapäeva pühitseme paari päeva pärast.
ja kommunistlist aega, millest oleme pääs-
tetut. Suur Saksa wõiduka sojawäe poold
Nüüd wõime jälle rahulikult koolitööd
jatkata, algus oli raske sest puudusid ruumid
ja õpperaamatut mis olid kommunistide
poold rüüsistadut. Kooli töö algas 1. Now. õppe-
tundide pikkus 45 minudi asemel 35 min.
külm talw raskentas laste koolis käimist.
Kuid waatamata raskusile töötas kool
normaalselt, Puudustkannatawate laste olu
korda, on püüdnud kool parandada jagades
wälja saapaid, kingi, ülikonna ja palitu-
riiet ka pesuriiet, kool töötab 12ne klassi ja
404. õpilasega. Koolijuhataja kannab ette
Linna kooliwalitsuse ringkirja selles nõutakse
õpilaste riietus olgu lihtne ja puhas, poistel
lõigatud jüükseid. Tütarlapsed ei tohi.
Juukseid lokkida, kulme wärwida, sõrmuseid
ja ehteasju kanda sest need häiriwad teisi.
õpilaisi ja segawad õppetegewust, koolijuhataja
palub lastewanemaid kirjas mainituid nõudeid
oma laste juures rakendada
Õppnõukogusse lastewanemate esindajaks.
määratakse RPallaw. Hoolekogusse määratakse.
E. Meremaa, R. Oona, ja A. Peerna
Läbirääkimistel wõtab sõna õpetaja Linsi, kes
teeb teatawaks et õpilasi kes tunnis on korratud
wilistawad, on pesemata määrdinud kättega
unustawad koolitarbed koju tänawal käies
teewad ülakuisi, wanemad peaks leidma nii
palju aega ja nõudma et laps näitaks
kodus wihku ja tehtud koolitööd, ja mööda
minnes astuks kooli, side kooli ja kodu wahel on
paratamatu wajatus, sest õpetajad ei jõua kõiki
tänawaid jälgida, ka seda wõiks wanemad
jälgida. Lapsewanem awaldab et seebi puudusel
ei ole wõimalik puhtust hoida õp. Linsi wastab
et käsi ja pesu saab puhtaks, Lehelisega pestes
tuhka wõiks koolimaja ahjust saada kellel seda
kodus ei ole. Seebita pestes ei saa pesu küll
walge kuid keetmine häwitab siiski igasugu
söödikud, mäni õpilane ei wõta waewaks sõbra
poolt raamatut õppimiseks minna laenama
ama süü kui ei sa õppita. Õp. Niklus
juhib tähelepanu et sooja weega pesemisel
saab ka õpilane ennast puhta hoida ilma.
seebita, miks antakse lastele liiga palju raha
kooli kaasa aga juukseid ei sa lasta ära.
lõikada ennem lahkub mõni õpilane koolist,
kui juuksed maha. Koolijuhataja tuletab weel
meelde kooliwalitsuse ringkirja mis warem
Sellega teen mina Rudolf Laanerünk
Lampe oma võimaliku surma puhul
järgmise korralduse.
1. Minu maatükk "Lillearu" N A19 Kinnis-
tus N 149 Udriku asunduses Virumaal
Undla vallas jääb minu kaksiktütar-
dele Ada ja Leida Laanerünk' idele.
2. Minu inventar, elus ja elutu Alt-Naela
talus Virumaal Undla vallas jääb
tingimusel minu naine Elisabeth
Laanerünk (sünd. Vestholm) eelpool
nimetatud inventari valitseb oma
eluajal.
Selle oma testamendi olen kirjutanud
täie mõistuse juures ja oma väega
mida tõendan oma allkirjaga
Rudolf Laanerünk Lampe
Diakonisside haiglas
17. Oktober 1935 a.
1957/ 58
Mõne aastast vaheaega on hakanud jälle
ajalooringi liikmed esinema Tartu ettevõ-
tete ja asutuste töötajate ees. Nii on üliõpilane
Tunne Sink- esinenud jub kümmekond
Kelam
korda Tartu töötajate ees loengutes: "Keelata
aatomirelv" ja "Revolutsiooniline miilitsa
tegevus Eestis 1917. a." Ka valmistas
ajalooring dots. H. Seilivase juhtimisel ette
loenguid Tartu ülikooli ja linna komsomoli
ajaloost.
Eesti NSV Poliitiliste ja teadusalaste Teadmiste
Levitamise Ühingu liinis on ajalooringi
liikmed pidanud 60 loengut Tartu ja Põlevkivi-
basseini ettevõtetes ja asutustes. Loenguid
on peetud järgmistel teemadel: "Suur Sotsialist-
lik Oktoobrirevolutsioon Eestis ", „Suur Sotsialistlik
Oktoobri revolutsioon Tartus" jne.
26. veebruenil 1950. a. organiseeris ajalooring
ülikooli kohvikklubis anektootide õhtu, millest
fragmente kandis üle Eesti Raadio üliõpilas-
saates. Sama üritus tuli kordamisele Tartu II
Keskkoolis. 23. märtsil aitas ajalooring organiseeri-
da Tartu I ja II Keskkooli vahelist kohut
Napoleon I üle.
Auhinnatööd
Agraarsuhted
1858 a. Talurahva
rahutused
Mahtras
Pullat, R II Hause ja
Novgorod.
1952/53.
J.V. Stalini mälestusele pühendatud üliõpilaste 7. teadulik
konverents 5-12. apr. 1953.a.
Plenaaristungid
5. apr. kell 15.
Avasõna. ÜTÜ Nõukogu esimees. dots. J. Tammeorg.
J. V. Stalin kapitalistlike maade kommunistlike
parteide ülesandeist antud momendil.“
ajaloo III k. Jaan Vendla. (V. Reiman)
Leninliku kooperatooniplaani edasiarendus J. V. Stalini
teoses "Sots. majandusprobleemid NSV Liidus"
Ajaloo alasektsioon
/ H. Moosberg/
teaduslik juhend van. õpet. L. Eringson
ajalooringi esimees M. Ariste
Esmaspäeval 6. apr. kell 18 peahoone aud. 82
1. Sotsialimi pahelise majandusseaduse avastamine
sm. Stalini poolt" ajaloo IV k. Polina Ložkina
2. Hiinaa rahvavabariik teel sotsialismile.
ajaloo V a. Ruth Männamaa (J.Konks)
Kolmapäeval 8. apr. kell 18. aud 4.
1. Feodaalkorra kriitika Petri töödes.
ajaloo IV k. Helju Kaev (dots L. Loone NSV)
2. T. Bock - dekabristide ideede kandja Eestis"
ajaloo V k. Lennart meri. (L Erigson).
Reede 10. apr. kell 18. peahoone aud. 4.
EKP võitluses rahvamajanduse taastamise ja edasi-
arendamise eest sõjajärgsel perioodil.
Rahvademakraatia kui proletäriaadi diktatatuuri.
vorm üleminekul sotsialismile.
V k. H. Ligi (L. Roots. )
selhimehed!
Käesoleval ajul võib Tartu Riikliku Ülikooli
üks suuremaid ja elujõulisemaid ringe - ajaloo-
ring - vaadata tagasi oma 18-aastasele tege-
vusele. Pärast saksa okupantide väljakihuta-
mist meie maalt algas ülikoolis õppetöö 17.
novembril 1944 aastal. Juba esimesel õppeaastal
organiseeriti nii üliõpilaste kui ka õppejõudude
algatusel üksikuid üliõpilaste teaduslikke ringe.
Nii loodi 1944/45 õppeaastal spordi-, muu-
sika ja 21.aprillil 1945 aastal ka kirjan-
loodi rida uusi ringe juurde, mis aitaks
loengumaterjali süvendada ja oleks soodustaks
uurimistööd ning aasta lõpuks ulatus see au
juba 12-le; 1946/47 - 19. Sel ajal juhtis
ringide tegevust TRÜ a/ü komitee. Pärast
Tartu Riikliku Ülikooli Üliõpilaste Teadus-
liku ühingu asutamist 1948 on üliõpilaste
teaduslik töö kulgenud organiseeritult kindlate
tööplaanide järgi. Möödunud aastate jooksul
kui ka
on kasvanud ka ringide arv ja ka tööde
teaduslik tase. Kui 1948/49 õpplaasta lõpuks
oli 42 teaduslikku ringi, 1. jaanuaniks 1958
- 59, siis 1962/63. a. ulatus see arv 65, kuhu
liigilähedale on ka praegu püsima jäänud.
üliõpilaste teadusliku töö keskusteus on
ringid, kus esitatakse uurimistöö tulemusi
1957/58
kaheteistekümnes üliõpilaste teaduslik konverents
16.-20. apr. 1958.
plenaaristungid.
kolmapäeval 16. apr. kell 17.
Avasõna V. Krinal, ÜTÜ Nõukogu esimees.
2. Kuimme aastat TRÜ ÜTU tegevust.
ajalooring III k. Ants Kaasik. (L. Eringson)
3. 1858. a. talurahva ülestõus mahtras-
ajaloo IV k. Maris Kütt. (L. Eringson).
Teaduslik juhendajad dots. J. Konks ja van. õpet. E. Plotnik.
Alasektsiooni juhataja A. Vahemetsa.
Kolmapäeval 16. apr. kell 19. Peahoone 49.
1. Agraarsuhted Eestis 13. sajandi algul.
ajaloo V k. Heldur Palli (S. Vahtre)
Neljapäeval 17. apr. kell 10. peahoone 5.
Kašmiri küsimus.
ajaloo IV k. Tunne Sink. (J. Konks).