Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
ühhe puu-sülla ja kolme sülla haggude eest 3 Ru 90 kop.
Puu süld arwati 150 kop. ja hao-süld 80 kop. hõbb.
1 Ru 75 kop. on Jürri Kongas Sammelde-weddamissega
jubba tassunud; on siis weel 2 Ru 15 kop. hõbb. maksda.
2. - Kulati keik wastastikko waidlemissed ja juttud ärra, ja
moisteti
Jürri Kongas peab maksma Jürri Jürriensonile
tenistuse-palka, mis maksmatta jänud, -
weel üks wak Odre ja 35 kop. hõbb. rahha.
(mihkli päwa aeg tassuda.)
kaebtuse asjas, Karl Reinerti wasto
3.- Tõnnis Epro
Karl Reinert maksab Tõnnisselle 2 Ru
hõbb. woori-rahha, mis weel saamatta,
kahhe näddala pärrast ärra.
4. - Jürri Tamm ja temma endine Sullane Josep
Wattmann olliwad kohto ees, - selletati nende tenistuse
wahhel tõusnud tülli-assi, tenistude ja teiselt
poolt palganõudmisse pärrast sel wisil ärra, et
mõllemad peawad üksteisega rahhule ja tassa
5. - Josep Mühr saab heina-warguse trahwiks
Jacob Niggult on Jaan Kertile maksa 6 Rbl 30 Cop
nink lubbab teine aasta kui passi järrele tulleb
sedda rahha ärra maksa.
koggokonna kohhus sel 31mesel Martsi k. p. 1858.
Mihkel Pachker, kes metsawahhi Peet Moksi käsku ei
olle wõtnud kuulda, olli kohto ees, ja ei salganud sedda mitte,
et temma kässu on jätnud täitmatta.
Mihkel Pachker maksab 5 Ru hõbb. trahwi, waeste laeka.
(mahhajäetud se trahw.
leppitusse kombel.
wata Protokolli-kirja 11nemast martsi k. p. 1856.
krono-wilja-wõlla-rahha eest makseti Intressirahha wälja.
5 Ru hõbb.
17 - 50 kop.
2, Hans Janno
7 - 50 .
Hans Sabba
4. Madli Bergmann
Summa - 35 Ru hõbb.
koggokonna kohhus sel 3dal Juni kuu päwal 1857.
Hans Kuik
1 - Jaak Rehhesaar - 16 aastad wanna - kes essimessel
Pühhapäwal lia sõitmissega Mart Ütti on
aisa otsaga mahha aijanud, olli kohto ees ja
ei woinud sedda mitte sallata, ütles agga et
hobbone on hakkanud kohkodes rängaste jooksma
ja temma ei olle mitte ennamb jõudnud kinni
piddada. Kaebaja nõudis 3 Rubla hõbbedad
Jaak Rehhesaar saab 15 hopi witsu
karristuseks. Rahha maksu ei sa mitte arwata
sest et poisikessel middagi maksa ei olle.
2.- Jaan Piieberg kes Karl Pertmanni
olli teninud olli Perremehhega kohto
ees, ja selletadi palga nõudmine sel kom-
bel ärra, et tännasest päwast sadik mõlle-
mile poolt ennamb pärrimist ei olle.
3- Jaak Weinglas kaebas et kabrila kõrtsis
wiimatsel suiste pühhapäwal Karl Pertmann
tedda russikatega möda pead on nenda peks-
nud, et temma werrine on olnud ja mahha-
langenud. Kuus kord on Karl tedda lõenud.
Nõudis 6 Rubla. hõbb. wallorahha.
Karl Pertmann kostis, et temma
üks ainus kord agga paljalt Jaak Weinglasi
on tõukanud agga mitte lõnud. Salgas lõmist
ja ähwardamist.
Kaebaja lubbas tunnistust tua.
Jääb teiseks kohtopäwaks õiendada,
kui tunnistus kohto ette saab.
Peakohtomehhe abbiline
4- Karl Pertmann olli Peakohtomeest teota-
nud, mitmed alwad sõnnad andnud, olli ka enne
kohto aega tänna jälle rohkeste wiina joonud,
ja kõnneles kõrgest kohto ees
Karl Pertmann saab nuhtluseks
Perrenaene Kadri Mäll kaebas et Tönnis
Roots temma tüttart Marrid on pühhade aeg
wiimsel pühha päwal karwopiddi kisku-
nud ja hirmsaste sõimamissega teotanud.
Pallus et süidlane saaks trahwitud.
Tönnis Roots kostis, et temma sedda
Tüdrukud agga paljalt otsa eest rättikud
piddi on tõmbanud agga mitte lönud, ei
ka karwo piddi kiskunud. Tüdruk on temma
hannisid ilma asjata peksnud. Sõimamist
ei olle mitte olnud.
Ello Jerw tunnistas, et Tönnis
Roots Marrid on otsa eest rättikud piddi
ühhes juukstega, kiskunud ja ka sõimanud.
Tönnis Roots maksab Marri Mällule
50. kop. hõbb. leppituseks ja 50 kop. hõbb.
Trahwiks waestelaeka. (maksetud)
6. Marri Kaup saab tenistuse-passi Tarto linna
minna, omma lapsdega, kui 150 kop. hõbb. passi rahha
ärra maksab.
Hans Kuk
koggokonna kohhus sel 9dal Detsembri k. p. 1857.
1. - Jaak Parot ja temma endine perremees Mart
kohto ees,
kulati nende
Peterson olliwad
tülli-assi ärra, ja arwati ülles:
60 kop.
1 paar püksa
Poisi nõudminne:
190 -
19 tenitud töö-päwa
35 --
rahha mis antud
Summa 285 kop.
Perremehhe nõudminne:
50 kop
1 köis
1/3 w. Rukkid - 60 --
Linnasemned - 30 --
on siis weel poisel perremehhe käest 145 kop.
pärrida.
Mart Peterson peab Jaak Parotile wälja-
maksma 145 kop. hõbb.
koggokonna kohhus sel 23dal Detsembril k. p. 1857.
kohtomehhed: Jürri Mintel, Jaan Muandi.
Kaebas Jaan Pajo, et Juhhan ja Hans Barot
temmal temma rahha kirstust 60 kop. hõbb. on ärrawarras-
tanud. Muud ei olle keddagi temma kirstu jures olnud,
kui need, kelle peale kaebab.
Juhhan ja Hans Barot waidlesid wasto, ütlesid
et nemmad mitte ei olle warrastanud; arwasiwad et kaeba-
ja issegi ei teadma, milajal rahha ärrakaddunud.
Kaebaja kaebtus tühjaks kiusuks; peab rahhule
jäma.
2- Kaebas Teet Moks - moisa metsawaht - et Johann
Sander on metsast kaks saare-puud warrastanud.
Johann Sander ei salganud sedda mitte, ütles et
tarwis puuks on wõtnud.
maksab 25 kop. hõbb saab moisawallitsusse sowimisse
peale sesinnane protokolli kirri wäljakirjutad.
3. Kaebas metsawaht Peet Maks, et Simmo Hans ja
temma poeg Hans Sibbola, Metsast on ühhe saare
poisi
mahharaiunud, ka temma wasto hakkanud ja kirwega
ähwardanud.
Simmo Hans Sibbola kostis et temma ühtegi
puud ei olle raijunud, ja selle pärrast ka omma kir-
west mitte ei olle metsawahhi poisi kätte andnud.
Simmo Hans Sibbola saab karristusseks 20 hopi
witsu. (temma palwe peale rahha trahwiks ümbermudetud,
sest et temma tõbbine on. Näddal aega tassuda.)
3, Kaebas Jürri Rumm - Wanna Põltsamalt - et temmal
Hans Saika käest 130 kop. hõbb. sada ollema. Hans pan-
tima temma rahha, ja ei maksma ärra.
Hans Saik kostis, et Jürri Rumm temma käest
ühhe rautud ree on laenanud, sellega palja tee aeg
10 päwa teed käinud, ja peale se hopis kullunud ja
ärralaggunud taggasi tonud.
Jürri Rumm ei woinud se wasto mitte waielda.
moisteti,
Ree-kullumisse eest jääb 60 kop. hõbb. ja peab
Hans Saik kaebajalle weel 70 kop. hõbb. wäljamaksma.
Ann Tähnas, kes Jürri Sanre käest ühhe Peitli olli
warrastanud olli kohto ees, ka temma mees Ants,
leiti süidlane ollewa, ei salganud ka isse mitte hopis
waid püidis omma meest ka süidlaseks aijada.
Kaebaja pallumisse peale, kes omma on kätte sanud,
Ann Tähnas saab warguse eest 10 hopi
witsu karristusseks.
5. Andres Johannson kaebas, et temmal Süggise on kaeru
Reiaalt ärrawarrastud. Ann Tähnas ja Ann Saas isse
on tunnistanud, et nemmad temma wilja wõtnu
Pallus et kohhus wõttaks õijendada.
Ann Tähnas ja temma mees Ants, Ann Sass ja Temma
mees Endri, olliwad kohto ees, ja ei salganud mitte,
et nemmad ühhe Sõala täie kaeru tallu-reiaalt
on wõtnuwad.
Kaebaja palwe peale moisteti:
Ann Tähnas ja Ann Saar maksawad
ühhe Sõala täie kaerde eest 25 kop. hõbb. perre-
mehhe Andres Johannsonile. Warguse trahwiks
saab Ann Tähnas 15 hopi witsu ja Ann Saas
maksab peksu assemel 1 Ru hõbb waestelaeka.
koggokonna kohhus sel 6dal Aprilli k. p. 1858.
Kaebas Ness Rein, Wannapõltsamalt, et Jaak Reinthal
kellega temma lauda on saginud, rummalusse läbbi sae katki
on murtnud. Saag on 6 Ru hõbb. maksnud. Pallus et kohhus
aitaks nenda õienada, et kahju poleks jääks tassuda.
Jaak Reinthal kostis, et Saag laudo leikades kül
kuddawisi se kahju tulnud
nende käes on katki läinud,
ei tea temma selletada.
kahju kül poleks, agga sest et kaebaja kätte se saag jääb
ja sesamma ka mitto ennamb uus ei olle olnud, - maksab
Jaak Reinthal ommalt poolt 2Ru hõbb. kahjutassumiseks.
2, - Mart Lustus, Lustiwerre walla pois, kelle rahha on
ärrawarrastud olnud, - ja kes sedda rahha on Meritsa
Tallu aggarikkus käinud tagga otsimas, ja sealt leidnud,
on Perremehhe Juhhan Meritsa ja temma poia Antsu
käest seal peksa sanud. Mart Lustuse palwe peale
Tunnistaja Jürri Woika.
Juhhan Merrits ja temma poeg Ants maksa-
wad kaebajalle kumbgi 75 kop. hõbb. leppi-
tusse-hinde.
4.- Carl Milleri kaebtuse peale moisteti:
Kontrakti põhja peal maksab Hans
Wattmanni naene Lena - kirriko-wallast
hüiri maja perremehhe Carl Mil-
lerile 1 Ru hõbb. igga kuus. Kui nae-
ne sedda hüiri mitte ei maksa,
ikka maksmatta jättab nenda kui
enne, - siis peab kahhe näddala
pärrast honest wälja minnema.
5. - wata protokolli kirja 23dast Detsembri k. p. pkt. 5.
Mart Hansson ja Andres Juhhanson olliwad
kohto ees ja ütlesiwad, et nemmad need haod
on koggematta wõtnud. Suu pruukimist ei
olle olnud.
Kohtomees: Mart Kongas teadis räkida, et
Mart Hansson on suud prukinud.
Mart Hansson saab karristusseks
15 hopi witsu.
Jürri Mindel XXX
Koggokonna kohhus sel 15nemal Januari k. p. 1858.
1, Fritz Reinert, kes Andres Polkale - kawerre-
wallast 40 kop. hõbb. wõlgo, olli kohto ees, ja waidles
wasto, ütles et agga paljalt 30 kop. sedda wõlga
kaks näddalad aega, ja peab siis 40 kop. hõbb
ärra maksma.
2. - Jürri Andresson kaebas et Pallopõhja mehhed:
Tõnnis Jürjenson, Kahhu Jacob ja wend Mihkel,
temma heina kuhja on omma loomadega
ärra söötnud.
Tõnnis Jürjenson ja Mihkel Mick ütlesiwad,
et nende hobbused kül on selle kuhjasse putunud,
agga ei olle mitte suurt kurja teinud. Jakob
Mick salgas hopis wasto, ja ütles, et temma
teada temma hobbone ei olle putunud.
Kaebaja nõudis 4 Ru hõbb. kahjutassumist.
Kohtomees Mart Supps, kes sedda kahjo on käinud
ülle watamas, arwas et rohkeste üks koorm heinu
on olnud kuhjast pudu.
Tõnnis Jürjenson ja Mihkel Mick nurrise-
siwad, et neile sedda kurja suggugi ei olle näida-
tud, ja heinad ilma nende näggematta ärra-weetud.
Tõnnis Jürjenson ja Mihkel Mick
maksawad kumbgi 1/2 Ru hõbb. Summas
3 Ru. hõbb. kaebajalle kahjutassumist.
3. - Tõnnis Jürjenson sai süidlaseks arwatud,
kohtomehhe wasto hakkajaks ja teotajaks,
saab 15 hopi witste wäärt karristust, ja mak-
hõbb. (näddal aega tassuda.)
sab waeste laeka 3 Ru
Akt.
1921. detsembri kuu 8 päeval minna Ambla
valla vaeste laste kohtu esimees ühes kohtu sekre-
tääri J. Kummel'iga ja surnud Otto Pudro
venna Oskar Pudro kui ka alamal alla-
kirjutanud tunnistajate juures olekul. Otto
Pudro varandust üles kirjudates ühes juures
olijate nõusolemisel kui ka sel alusel, et
koha peal olev wili wõib rikki minna
sama ka wäärtuse poolest alla langeda
tähendud koha peal ära müüa enam
pakkumise teel. Awalikul enam pakku-
Saadud raha valla kohtu juure jätta kuni
edespidise korralduseni.
ruumidesse tahawad tunngida on
ta kodus juhtub olema; kohustatud
jalamaid külavanema Jul. Saame
poole pöörama ja teda kohale kutsuma
Kuulutud: P. Bötker
sekretär: JulHummel
1921 a Novembri kuu 7 päewal mina Ambla
Valla vaestelaste kohtu esimees läbi kaaludes Otto Pudro
varanduse üles kirjutamas ja hoole alla võtmise asjas
määrasin, silmes pidades, et asja osalised väljas-
pool valla piirisid elawad ja paranduse jätja
hoiule annud ja missuguse summa ühes
üle on antud Ükstuhat kaks sada viisküm-
mend neli Em. (1254). 50 penni.
Tunnistjad
H. Bõtker.
Varanduse üleandmine akt.
1926 a. veeb. kuu 18 ilmusin mina Ambla valla
vaeste laste kohtu liige M. Pukspuu ühes sekretäri
J. Himmeliga Ambla v. asuvasse "Madise" tallu
kohtu määruse põhjal 4 veebr. s. a., et surnud Otto
Pudro'st järele jäänud varandust tema pärijale Lydia
Simptmannile üle anda - kohale oli kutsutud
Lydia Simptmanni isa Johannes Simptmann
kellele ka kraami nimestiku järele sai üle antud.
välja antud need asjad, millised varguse teel
kaduma läinud ja, millise varguse jälgile pole
saadud. Puuduvad järgmised asjad 1/ kaks vask
küünla jalga, 2/ kahed tangid, 3/ üks hall pool villane
ülikond, 4/ neli sulist padi, 5/ üks naiste-
rahva kasukas, 6/ üks voodi tekk /vatta N 6/
7/ uus raam-saag -
Kohtu liige: M Pukspuu
ära oleku ajal haigemas, tema - Pudro - väi-
mehe Simptmanni ja Raua ringkonna
küla vanema Juh. Saame korraldusel
ja kõik ruumides olev liikuw varandus
sisse jäetud. Wõtmed olla Pudro tütre
tütre Lydia Simptmanni käes, kes
käesolewal aja Järwa Jaanis koolis käib
Sel pool kirjeldatud põhjuseid aluseks
võttes määrasin: Pauliine Botckerile
üles anduks teha Lydia Simptmannile
kui ka tema wanematele, kiri nemad
peaksid katset tegema suletud ruumidesse
sisse tungida teatadas, et neil selleks
õigust ei ole, enne kui kadunud
vend kes matmise puhul kohale
olewa waranduse ülas kirjutab. Juhtu-
1921 a. oktobri kuu 17 päewal ilmusin
mina Ambla valla vaeste laste kohtu esimees
H. Berendsen ühes kohtu sekretääri 8 Jul.
talusse, et 14 okt s.a. Ambla haigemajas
surnud Otto Ado p. Pudro warandust, mis
eel pool nimetud talus asub ja mis-
sugune talu Pudro omandus, üles
kirjutada ja hoole kande alla wõtta, aluseks
võttes asjaolu, et kadunul kedagi omastat
koha peale ei jäenud kes waranduse
alal hoidmiseks wastutav oleks. Kohale
ilmudes leiti, et kõik ruumid milles
Otto Pudro elanud, lukkus olid ja
Bötckeri abikaasa Pauliine Bötcker
seletas, et uksed on sulutud Pudro
2860
vänt
v 16 kahed tangid ja haamer
17 Keedu nõud /köögi riistad/
18 Üks labidas ja sõnniku
19 Üks põranda hari -
20 Üks riide kappi  /pruun/
üks hall pool peetud pool-
villane ülikond
üks naesterahva kasukas.
Neli sulist padi
24 Üks naesterehva hõbe uur
ühes ketiga - 1000 -
S. Lydia Simptmannle
25 Raha Eesti markedes - 1254 50
Wene raha:
a) kolm hõbe wiie kümne
kopikalist - Rub. 1-50
b) neli teistkümmend 20 kop.
hõbe raha - " 2.80.
c.) üheksateist kümmend
15 kop. hõberaha 2.85
1921 a. detsembri kuu 8 päeval ilmusin mina
Ambla v. Vaeste laste kohtu esimees H. Berendsen
ühes kohtu sekretääri F. Hummeliga oma määruse
põhjal 7 novembrist 1921 a. Ambla v. Rava kogu-
konnas asuvasse surnud Otto Pudro' st järele
jäend "Madise" talusse, et varanduse üles kirjutust
toimetada. Asja osalised kes kohtu poolt kohale
mann, ja Madise talu rentnik Karl Botcker
Pudro elumaja uksed ja majas olev warandus
järele vaadatud. Kõige hoolsama jälgimise taga-
järjel leidus majas järgmine varandus mis
nimestikus üles on tähendud ja koha peal
ära hinnatud. Raha ega väärt paberid ei leidu-
nud, peale Wene aegse hõbe- ja wask raha mis
üksik asjalikult nimestikku võetud. Peale selle on
nimestiku võetud raha summa mis Otto Pudro
d.) Seitse kümne kopik
näidatud Wene ja
hõbe raha - R. - k. 70.
Saksa raha vastu võtnud.
f. ) Vaskraha - 70.
g.) Kaks 10 penn. "Ober-osti"
29 Seitse tündrit kartl. á 120 840
30 "Madise" talu koht N 10
ostetud 1909 a. tollaaegne
hind 2500 rubla.
22.229 -
H. Bötker.
K. Bötker
Peale varanduse nimestiku
Vend Tallinnas elab mis pärast nende kohale
kutsumiseks pikem tähtaeg tuleb ette näha.
selle pärast määrasin: Waranduse üles kirjutse
päwaks 8 dets. 1921 a. sell päeval kohtu kirju-
tajaga koha peale sõita ja kutselehtedega
asja osalised koha peale kutsuda.
Ambla v. Vaeste laste kohtu esimees
Surnud Otto Pudro'st järele jäenud
Varanduse nimestik- valmistatud 8 detsemb.
1921 a. Ambla v. vaeste laste kohtu poolt.
Asjade nimetus / Hind
üks kummut.
1000 -
Üks väike kohwer
Üks seina peegel -
100 -
Jalaga õmbluse masin /Singer/ 1000-
Üks söögi kapp
Kaks puust woodid /vanad/ 100 -
Üks väikene laud - 10 -
üks seina kell
50 -
10 Üks väikene köögi laud 10 -
V Kolm vask küünla jalga
150 -
kaks kupliga lampi ja
lille vaasid
Üks kohwi kõrwetaja
kaks kirwest
7, Karja Hans Wilder 28 R. 60 kp, peale
Kohtu wanema asemel,
Wanem kiriku wöörmündri härra:
Koeru
Kihelkonna kohtust.
Liigwalla kogukonna.
Liigwallas
kohus
21 Maertsil 1889./
No 341.
saab sellega käsku, Pojo möldre Jüri Nugis
juures seiswad tema isa Kaarel Nugis
asjad: 1 kappi ja 1 seina kella oksjooni
kombel Raigu mõisa härra heaks ära müija
ja nendest saadud raha seie maksta.
Kohtu wanem: PvBenckendorff-Löwenwolde
Wäggewa
talitajast
20 Mail 1889.
Liigwalla tallitaja
Indrek Medusa tuli tagasi
ja ültes see kä käsk põle õige
old sest kahe küme 26.mal Mail
Peab Paites ollema see käik olli
muitu ja öltud mis tarwis kini
keik
siduta aga panewad wasta ei
luba enam wima mina sest tema
Wahelikult ei läino
pani wasta
Mina ei tea ketagi teha satke käsgo siis
talitaja H. Merbah
Kui minnu wend ei ole Pasi sand
siis olge head ja wõtge minnu
asda Pasi raha ja satge temmale
asda Pas kui temma sadab omma
atresi teile Jaan Wibur
VIII 89.
Liigwalla kogukonna
23 Augustil 1889./
No 766.
saab sellega käsku, siin juures seiswa
Liigwalla Tallitaja kirjas, d. d. 16
August o. No 300, ülesse kirjutud Pojo
möldre Jüri Nugise heinad, wilja
ja kartuhwled oksjooni kombel
tema rendi wõla tasumiseks ära
müija, sellest enne kiriku postis
teadust anda ja sisse tulnud raha
kihelkonna kohtusse maksta.
Kui muist wilja weel korjamatta
on, siis peab see palgatud inimestega
toimetud ja niisammuti kar-
tuhwled enne ülesse wõetud saama.
Kiriku wöörmündi härra:
Liigwalla Tallitajale.
Seeläbi saab ülemal nimetud
walla politsei poolt palutud
seal teeniwa ja mehe
Hans Mukku palgast tema
nüüdse peremehe juures
1 rubla Weike-Maarja Kihelkon-
na kohtu otsuse järel ja 3 rublga
siit walla kohtu otsuse järele,
kokku 4 rubla, kinni panna,
ja selle üle kui see tehtud war-
malt siia teada anda, ja kui
see raha wälja maksetud on,
siis siia walla politseile posti-
ga ära saata.
Tallitajat palun seda käsku täita.
No 131 kohus
8mal Oktobril 1889.
No 877./
saab sellega käsku, kindlaks saanud
Koeru kihelkonna kohtu otsuse täitmiseks
Pojo weski möldre Jüri Nugis kinni
pandud warandusest, wiljast ja heintest
tema minewa aastast rendi wõlgu
172 Rbl. 21 kop. oksjooni kombel
wiibimata wälja nõuda, seda raha
Liigwalla mõisa walitsuse kätte maksta,
ja selle üle et see tehtud kihelkonna-
kohtule 2 nädali ajal kirjaga teadust
anta.-
Vallawanema asemel,
Kiriku Wöörmündri härra:
Ao Walla Walitsus
saab pallutud ni rutto kui agga ialt
woimalik on, Ao-Walla-kohto kokko kutsuda
ja ette wotta
1 Jak Haube, kaera warguse pärrast
2 Tõnno King, nissu warguse pärast
3 Kustas Kruus, puu warguse pärrast
N53 4 Josep Selters, nahka warguse pärrast
5 J. Keggo, nisammati
6 Indrik Weltmann, kaera warguse pärrast
7 M. Sudor looma tapmise pärrast
8 K. Wohlmann, nisammati
Pallutakse teada anda mis päwas koht koos on
et woib neet mehhet ja neet tunnistajat senna sata,
et nendele saab kohto moistus tehtut. -
1 Märtsil 1889.
Liigwalla Moisa Walitsus
pearaha 83 28
passi - 118 2,6
201,54
Paul Pommer kaebas et; Jürri
Gärtner on neil tööl olnud, ja
on Lauba ösi koio läind, Pühha
pä õhto on temma omma
westi kumbre pannud kaks
uri taskus; need on ösi kambri
ist keige westiga ärra widud
west olli Esmaspä homingo
Weski Tammi peal maas.
Jürri Gärtner on tulnud es-
maspä hommingo paljo jallo
tulnud neile tööle, ja ösi on
ka palja jallu jällid tee peal leida
on just Jürri jäljed Jürri isse ütles
kohto ees; et on just kui temma
jällid, temma on pühhapä õhto
tahdnud pajole minna akand
wägga wihma saddama temma
Sisse tulnud kirjade raamatus
N 86.
Erwita mõisas
26 Junil 1889.
No 587.
Sai Koeru kihelkonna kohtu kirja, d. d. 8
Oktober 1888 No 984, läbi teada antud, et kihel-
konna kohus Liigwalla kogukonna kohtu
otsust, 19mast Aprillist 1888 No 20, kinnitand on,
mille järele Juhan Past Mari Mikweldile
haiguse pääwade ja tohtre rohtude eest 20
Rbl. peab maksma, ning et kogukonna-
kohus seda oma otsust ise peab täitma.
Mari Mikweldi kaebtuse peale, et tema seda
raha weel pole saanud, - annan Liigwalla kogu-
konna kohtule käsku, seda otsust nüid wiibi-
matta täita, raha Mari Mikweldi kätte
maksta ja selle üle et see tehtud seie teadust
anda. - Peale seda peab kogukonna kohus ruttuste
seie kirjaga teatama, miks see otsus seie maale
täitmata on jäetud.-
Asemik kihelkonna kohtu wanem:
Narwas sel 1 oktopril 1889
Ausdud Hr ,Wilmansel, Minna
Jaan Wibur Pallun teid olge ni
head ja lasge minnu raha, 12 r
Paidesd ärra tua kui Talidaia
siis satge minnu õele sõnna et
temma tob Pasi teie käde enne kui
Talidai läheb Paide kui minnu
Wala Pasi aeg sab täis siis teie
sadade minnu käde ue Pasi ja
raha Pasi aeg sab 3 Nowembri´s
Minna satan Wanna Pasi walda
Palun teid sedda toimedada
Palun mitte Pahogs bana et
waene kiri on
Magaski aro leht
1881 aastal.
19 Mail.
Kena maksab üks rubla walla laeka
trahwi, et on Mihkli peale tühja warguse
juttu teinud.
Liigwallas 26 Mail 1887.
Kohtuwanem: M. Laaberg XXX
Kõrwamees: Jaan Uusberg XXX
Järgemees: Pääru Watsel XXX
Kirjutaja: G Wilmansen
n. Juuli 17 Septe 1866
tütar Marta sün. 30 Aprill 1887.
Liigwalla kogukonna kohtu Protokoll.
28 Aprill
Tuli ette Liigwalla liige Juhan Kena ja kaebab:
Ao külast Mihkel Mitt peksis mind 17 Aprillis s.a.
kui sildu parandasime, tee peal, sellepärast, et mina
ütlesin, et Mihkel Mitt Jaakub Neero heina küinis
oli heinu wargal, kottidega. Jüri Weedermann
nägi pealt kui mind peksis, ja aitas tema käest lahti
Mina tulin Kalmamäe sauna juurest ja üks oli
Tuisu Jaakub Neero küinis. Ma ütlesin: jätta teise
mehele ka, siis läks minema.
Kaebtuse alune Mihkel Mitt ütleb: Juhan Kena
ütles minule: 17 Aprillis: "Jah sina käisid tuisu
küinis, sina see heina waras oled." Siis ma wõtsin
Juhani rinnust kinni ja raputasin teda, tema
wõttis minu habemest kinni ja tõmmas minu
kuue lõhki. Jüri Wedermann ütles: "Arge riidu
minge", siis lasime lahti. Löönud ma teda ei ole
19. Mail
Tunnistuseks: Liigwallast peremees Jüri Wederman
ütleb: Meie tulime Juhan Kenaga ja Mihkel Mitt
tuli wasta ja küsis Juhani käest: "Mis tühja juttu
sa oled minu peale rääkind, kas ma olen heina
küinis käinud?" Juhan Kena ütles: "Jah sina
käisid jah." Siis Mihkel wõttis Juhani rinnust kinni
ja Juhan wõttis Mihkli rinnust kinni ja tõmmas
Mihkli kuue lõhki, siis Mihkel lõi Juhanile kaela
peale ja Juhan lõi wasta ja wõttis Mihkli
habemest kinni, siis mina keelasin riiu ära
ja jätsiwad järele.
Kohus mõistis: Mihkel Mitt Liigwalla
kogk. kohtu kõrwamees maksab üks
rubla walla laeka trahwi, et on
Juhanid enne löönud. Ja Juhan
lubas tee peal maksta ja ma uskusin teda, tulime ühes koos-
teele. Wana kohta jõudes nõutsin ma õhtul jälle oma raha,
siis lubas tema hommuku maksta. Hommukul läks tema
salaja, ilma minu teadmata, sealt minema ja ei maksnud
mulle mitte minu nõuetawad raha ära. Et nüid kuskilt tee-
nistust enam saada ei ole, olen ma üks õnnetu inimene! Pea-
aegu oleksin ma meele ära heitmisele sattunud, kui armulised
sugulased mind mitte ei oleksiwad aawitanud.
Selles õnnelikus lootuses, et auustatud Keiserlik kohus minu
alandliku palwet kuuleb ja seadusliku armu ja halastusega
minu õnnetu üle walwab, jään keige sügawamas auutund
muses.
Keiserliku kohtu
Alandlik
Jaan Tibbin
Laius-Tähkweres, sel 1sel
Mail 1887. -
Mõisas oli Saldo 137 Rbl. 29 1/2 kop.
sellest sai Tallitaja kätte laenuks. 80 " " " "
siis jäi weel mõisa 57 Rbl. 29 1/2 kop.
intressid on mõisas 65 " " " "
siis on mõisas praegu Summa 122 Rbl. 29 1/2 kop.
Wallast on sisse tulnud
tallitaja kätte  " " 119 Rbl. 00 kop.
mõisast sai laenatud 80 " " " "
siis on tallitaja käes Sum. 199 Rbl. 00 -
sellest on wälja läinud 168 " 55 "
siis on tallitaja käes järel 30 Rbl 45 kop
siis jääb kassas Saldo 152 Rbl. 74 1/2 kop.
4. Januar 1882
Kaarma walla
tallitajalt.
Kaarmal
1 Juulil 1889.
No 71.
Liigwalla walla walit-
sust saab kolmat korda
Mari Silbergi palwe peale
palutud, et tema järele
wiibimata saab tuldud. Näge-
mine on temal nii waene,
et ta enam midagit teenida
ei wõi; siitsaadik on tema
Lurichi käest, kelle majas
tema elab, omale toidust
saanud ja Lurich tahab
selle ette omale tasumist
saada. Kui mitte 15 Juuliks
ei ole tema järele tuldud, saab
siit walla walitsuse läbi hobune
tellitud, kes teda kodu walda
toob ja mille kulud sealt
walla walitsuse kanda tuleb.
Tallitaja: J. Blumfeldt XXX
Need nimetud asjad ja wargad andis Weggewa
Sandarm Jaan Luuka minu kätte.
kellele selle kraami ja wargate üle tunnistuse
antsin. K. Bäkler
Pärastene Juhtumine.
Nenda kui Reede saiwad kinni wõetud tunnis-
tasid Tartu Linnas weel kraami olema. selle
peale läksin ma Kubja Hanres Meerbah naesega
Tartu Linna otsima, ja saime kätte kraami
Must kalewi kangas
Hal riide ülikond
wiis siidi pea rättiku
üks poolwilne riid tük mis juba olli ratsepa käes
õmmelda
minu ära olekul on nemad metsast
wargate juhatusel saanud kätte üks raud peitel
mis ka kaasa saadan.
Raha mis neil enne oli on ees ööldud
sest on nemad isi oma tahtmisega ära kulutanud
1 Rbl. 72 kop.
üks püstoli padun on minu ära olekul weel
nende käest leitud
Weel jäi puudu Tartus otsimisega
üks 1 Hal kalewi kangas 18 küünart suur
teine poolwilne -"- 14 küünart -"-
Warastud asjad on aidast wõetud nemad isi (Wargad)
näitasiwad minule kuda on lukkud lõhutud.
Wälimine luk on nende oma wõtmega lahti tehdud
aida sees kohwri üks luk on peitliga lahti murtud
haaki raud wälja kangutud ja siis peitel
kaane wahele ja uks lahti kangutud.
Seda ees ööldud kraami on nemad Hanres Meerbah
aidast ära wiinu ja sisse murdja on Juha Pentus
teine wargus on Rätsep Jaan Wisbergi juures
kus kolm ust on lahti tehdud õuest sisse minna
uksel on labidas taga olnud. Rehe al kohwril on wõtti
paelaga lukku külles olnud ja kerstul on wõtti
ees olnud ja seda on Taawet Käärig
murdnud
oma käega lahti teinud ja se kerstu luk on
katgi.
K. Bäkler.
Liigwalla walla Walitsusele!
Nimetud walla Walitsust saab
Rahkla kogukonna kohtu poolt siit
walla kohaomaniku, Hans Tõnnissoni,
palwe peale palutud seal wallas elusta-
wale mehele, Adam Rein, kindel
käsk anda lasta, et ta H. Tõnnis-
soni kohaostmise ees-kontrakti ära
toomiseks - mis 4-5 aasta eest tema
kätte olla jäänud - puudumata
27m. Januaril s. a. kell 11 hom. seie
kogk. kohtusse tuleb.
Kui kutsutawal wõimalik ei peaks olema
seie kohtusse tulla, siis palutakse tähendud
ees-kontrakt tema käest sissenõuda ja
ülemal nimetud termiiniks seie saata.
Kohtupeawanem: K. Wissenberg
Auustatud Keiserlik kogukonna kohus!
Et mind Rakkes olew, üle soo kaupmees, Jüri Kull suure
õnnetuse sisse saatis, sellepärast tulen ja kannan oma
alandliku palwet Keiserliku kohtu ette, lootes, et Keiserlik
kohus seadusliku habiga minu peale halastaks, kui ma
oma juhtumist wälja saan rääkima.
Mina, õnnetu, kauplesin ennast üheks aastaks ülewal
nimetud Jüri Kulli teenistusesse. (Kauba tegemise juures
sai, järgmiste tunnistajate Jakob Fink´i, Jaan Haan´i
ja Mart Haani (elawad Laius-Tähkweres) juures olemisel
maha tehtud), et) Jüri Kulli pidi mulle aasta teenistuse
eest sada Rbl maksma, ja kui kauplus hästi läheb 110 Rbl.
Kümme rubla weel aasta lõpetusel juure andma. Aasta
pidi algama meie kahe kokku leppimisel 19mal Jüri kuu
pääwal, sel aastal. Ma täitsin oma lubadust ja astusin
üheksa teist kümn. Jüri kuu pääwal Rakkesse Jüri Kulli teenis-
tusesse. Olin ma kümme ja pool pääwa ilusaste ära teeninud,
ütles mind Jüri Külli ilm´ mingi suguse wigaduse aawal-
damata lahti omast teenistusest. Kui ma teadust nõut-
sin, et mis üle mind ni õnnetumaks tahate teha, was-
tati mulle: "Meie saime küll ilusasti läbi, ja ma ei laheks
sind sugugi lahti, aga ma laenasin raha ja see wõlgnik
ei jõua muidu maksta, kui tuleb sinu asemel mind
teenima!" Ma nõutsin siis oma aasta palka, sada kümme
Rbl, aga jäin siiski ikka ilma, kui ma ka kohtuse luba-
sin kaebada. Wiimselt pettis tema mind weel ni, et
Liigwalla
Kogukonna Walitsuselt kohtust
Auusa
Järwajõe walla Walitsusele.
1. Mail 1887
No 185.
Ülewal nimetatud auust. walla
Walitsus saab palutud, alamal nimetatud inimestele lasta
kindlat käsku anda, et nemad puudumata 19m Mail
seie
kogukonna kohtu ette piawad tulema
1. Hans Einberg
2. Ottu Einberg Mart Jüris-
bergi kaebtuse peale.
NB. Kui kutsutud inimesed seal ei peaks elama, siis
palutakse seda teada anda.
Kogk kohtu nimel:
Kirjutaja: GWilmansen
Weggewal
5dal Septembr
Rakke Tallitajale.
5mal Septenbril ohta
Sellega teatan et Täna homiku kel 9 wõeti
Weggewa waksalis masina peale minnes 2 warast
kinni ja anti minu kätte edasi saatmiseks
keige asjadega.
1 warga nimi on Taawet Käärig kelle taskus ka
1 Rbl. raha weike kottiga oli Tartu linna mees
II warga nimi Juhan Pentus kelle taskus 150 kop
raha weike kottiga ja 2 püstoli padroni liigeteganuga
ja pas Kuresaare makonna Sandla kogukon. Juhan
Pentuse nimega oli.
Warastud asjad on järgmised
18 1 meesterahwa riidega kasukas
40 2 naesterahwa kasukad
180, 3 lb lamba willu
2 " 1 uus poolwilne pinsak, need riided saiwa wargade
kaest katte
Need asjad (riided) on Hanres Meerba aidast
(Kubjalt) ära wiidud.
1. uus wilne tek Jaan Wisberg
1 suur rättik 1 särk ja lb willu sees
4 tehtud kasuka nahka
2 tühja kotti ja üks weike rättik
need on Rätsep Jaan Wispergi aidast
ära wiidud. ja saiwad iga üks oma jälle
Tallitaja K. Bäkler.
KRÄHNHOLM MANUFACTUR.
KRÄHNHOLM Bei NARVA.
den 20. Februar 1889
No 577.
Liigwalla-walla walitsusele.
Kirja peale selle aasta 14st Webru
ari kuu pääwast No 59 all auustab ennast
Krenholmi wabriku walitsus nimetud walla walitsusele
siin juures Josep Auneri
kääst sissenöutud kakskümmend
saata, et selle raha kättesaamise üle seie wabriku walit-
susele teadust antud saaks.
Krenholmi wabriku walitsuse nimel:
Ruttab.
Liigwalla kogukonna Walitsus
saab Eestimaa Kubermangu Walitsuse
ringkirja, 31 Januarist 1889 No 156, peale käs-
ku, iseäralised passi nööri raamatud enes-
tele walmistada, ja neid kihelkonna koh-
tusse kinnitada saata.
Köik lehed peawad numerdud olema.
Passi lehti saab edaspidi üksi Kuberman-
gu trükki majast, ja kas Kubermangu
Walitsusele saadetawa palwe kirja pea-
le posti läbi, kus peab öeldud olema, mittu
passi lehte soowitakse, ehk jälle niisammuti
palwe kirja peale, kui Tallitajad ise Kuber-
mangu trükki majast passilehti tua tahtwad
2. Saawad Tallitajad käsku, ilma mingisuguse
wiibituseta seie teatada:
a. Mitmel inimesel oli woli kogu poolt
õigus antud, 1888. aastal magasist wilja laenata
b. Mittu inimest on 1888 aastal magasist
wilja laenand. -
Liigwalla mõisas, 15 Webruaril 1889.
Koeru kihelkonna
Kohtu-Wanema:
asemik: PvBenckendorff-Löwenwolde
Liigwalla politseile
N49
Kawa kog. kohtu
27 Jan. No 571.
31 Jan. 1889
N. 39.
Paide politseikirja peale saab
teatatud, et Aadu Wilmansen
ja tema naine on mõlemad kodund
ära olnud, kui Juhan Mathisen
oma sõrme ära löönud on. Juhan
Mathisen on rehe toas üht 6 jala
pikkust lauda mõetnud ja seal
juures kohe karjuma hakkand.
Juhan Wildmaus (sulane) kes
ka seal toas on olnud, aga mitte
sõrme löömist ei ole näinud. on
sõrme aidand kinni siduda. Teised
(lapsed)
maja rahwas olnud kõik kambris.
Juhan Matsisen Mathisen on mõle-
ma kättega wahest tööd teinud.
Paremal käega on söönud, hagu-
raiund ja rukkid leikand. Teisi nekrutisid
ei ole saal juures olnud.
Ambla Politseikirja 27 Jan. No 44
peale teatan, et Juut Babilskad,
ole seda nimekuuldas olnud.
31 33 Jan.
No 40
1 webr.
1 Webr
Ambla politseile saab Mangerihtri
saadetud, Juhan Baalbergile sai
see otsus kuulutud.
Liigwalla walla walitsusele!
No 44.
saab seega teist korda palutud seal
wallas (Kellamäe külas) elustawale mehele,
Adam Rein,
kindel käsk anda lasta, et ta Hans
Tõnnissoni kaebduse peale puudumata
sel 10m. Webruaril s.a., kell 11 hom.
Rahkla walla kohtusse tuleb;
H. Tõnnissoni kohaostmise eeskontrakt
olgu kaasa toodud.
Kohtuwanema käsu peale
pörand metsa wahhel Kõrgem
jurest taggasi ja läind Korti
Kustase lakka maggama.
Erwital sel 26m Juli 1882.
urid 35. Rubla wäärt. R. Tuglas
Walla kirjutaja.
Liigwalla kogukonna liige Jürri Am-
bach lubab oma poja Eduart sün. 9 Marts
wälja teenind Soldat Mihkel Ross'ile kas-
wantikuks poja asemelle. Mihkel Ross
lubab Eduart Ambach oma kaswan-
tikuks ja pojaks wasta wõtta.
Liigwallas 29mal Martsil
Kohtuwanem Ottu Kenna XXX
Kõrwa mees Hindrik Krausberg XXX
" " Jaan Tamm
21 Maertsil 1889.
No 321.
saab sellega kindlad käsku, järgmiste Liigwalla talu-
rentnikude käest kihelkonna kohtu kindlaks saanud
otsuste järele rendi wõlgu sundmisega ja kui tarwis
oksjooni kombel sisse nõuda, nii kui kogukonna-
kohtude seaduse § 24 õppetab, seda raha Liigwalla
mõisa härra kätte maksta ja kwittungid selle üle
puudumatta tulewaks kohtu pääwaks seie saata:
1, Kikkosaare Hans Weltmander 36 Rbl. 90 kp
2, Mikko Mart Marmor 153 " 06 "
3, Tooma rahwa Kustas Meerbach 19 " 50 "
19-50-
18250
4, Sepa Juhan Pielberg " " 26 " 82 "
21990
5, Jaan Eige " " " 3 " 04 "
6, Laari Willam Linno " 182 " 50 "
Sargwerre
27 Martsil 1889.
N 92.
Liigwalla walla walitsusele.
Nimetud walla walitsuse kirja peale
sest 18 Martsist N 123. all, annab Sargwerre
wallawalitsus teada et senna kutsud mees,
Jaagub Klemens 30 Martsil mitte senna
kohtu ei woi tulla haiguse pärast.
Jaagub Klemens, naitas sia walla walitsusele
üht post kwiitungi N 164. 14 Webruarist 1889.
ette kelle järel tema 5 rubla Liigwalla
walitsusele on saatnud kohtu otsuse taitmiseks
kui se raha on kätte saadud, kas on siis
weel teda sina kohtu tarwis?
Tallitaja Jüri Tendermann
Wäga ruttuline
Liigwalla Tallitajale
saab sellega kindlad käsku, kihelkonna kohtule
wiibimatta teada anda:
1. Kui suur oli 1. Januaril 1889 sealt walla laeka ja
magasiraha kapitali suurus;
2. Kus kohtas nimelt wekslid ja kus kohtas raha
hoitud sawad;
3. Mis sugused raha wekslid nimelt sellel Kogukonnal
on, Kroonu raha paberid ehk Eestimaa Kreditkassa
wekslid, kui palju nendest 4 ja kui palju 4 1/2 % on,
ja kas on walla nimele kinnitud wõi mitte.
Need teadused peawad nii ruttu kui ial wõimalik
Kihelkonna kohtu kirjutaja adressi al Prümli
saadetud saama.
Liigwalla mõisas 2sel Martsil 1889.
Asemik Koeru kihelkonna kohtu wanem:
PvBenckendorff-Löwenwolde
ainult sel juhtumil, kui nimetatud perekondade
tööjõulised liikmed töötavad kolhoosis
ja täidavad sisekorra eeskirjade järele oma
tööpäevad.
Kolhoosis peetakse spetsiaalset nööriraamatud
kuhu kantakse andmed nii kolhoosi
ühismaade kui ka iga kolhoosipere aiamaa.
Põhikirja 6 osa § 8. 120 päevane minimaalne
töönorm ära muuta ja vastavalt sissevõtta
Sisekorra eeskirjadele.
Põhikirja 6 osa § 10 sisseastumis maksu kohta,
tuleb jagada majapidamise jõukuse järele
olenevalt nende majapidamis jõukusest.
Sisseastumismaksud kantakse artelli
jagamatusse fondi.
Põhikirja 6 osa § 13. jagamatu fondi
kulutatakse mitte alla 15% ja mitte üle 20%.
Põhikirja muutmine üldkoosoleku poolt
ühel häälel vastu võetud.
Looma kasvatus plaani kohta võttis sõna
sms. Kaubi ületates koosolijaile looma
kasvatuse eesmärke vastavalt EK(b)P
III pleenumi otsustele.
Koosolek ära kuulates sms. Kaubi
seletust 3 aasta loomakasvatuse plaani
tähtsust ja kandis ette otsuse projekti
selle kohta mille üldkoosolek otsustas
ühel häälel looma kasvatuse plaani
aluseks võtta.
Üldkoosoleku otsuste täitmise kontroll
panna revisjoni komisjonile.
Koosolek lõppes kell 20.00
Volitatud allakirjutama protukollile.
Protokoll nr. 8.
Jursi kolhoosi üldkoosoleku kohta, mis peeti
kolhoosi kontori ruumis 1949 a. 14. augustil
Koosoleku juhataja Raamat, Kustu ja protokollija
Paju, Anton. Koosolek algas kell 19.00 ja lõppes
kell 21.00.
1. Vilja kuivatajate valimine
2. Laohoidja valimine
3. Uudismaa kraavi käevamine
5. Kuivatite puude küsimus.
6. Koolipuude ülestöötamine
Jätta rahuldamata Kadarik Amanda
avaldus kolhoosist lahkumise asjas.
hoosi liikmeks astumise asjas.
Rahuldada Kööp Feodori avaldus: anda
tema kooliskäiate lastele kooli internaati ühe
kuu toit.
Rahuldada kod. Uljase avalodus, tema tööta-
su nõude asjas.
Rahuldada kolh. Ivanovi avaldus: laenata
temale kolhoosist 200 rbl. tema panga
võla tasumiseks, tingimusel, et ta tagastab
selle enne aasta lõppu.
Keskuse välja plaoneerimine.
Läbiarutanud komisjoni poolt esitatud
keskuse projekti, kiitis koosolek üksmeelselt selle
heaks.
Otsus: Anda keskuse projekt esitatud kujul ed
si kinnitamiseks üldkoosolekule.
Brigaaadide komplekteerimine
Läbiarutanud sms. Maripuu ettepaneku
V põllundus brigaadi juurde moodustamise
kus on veel sisse viimata külvi korrad
ja seega põllulapid laiali paisatud ei ole
üks brigadiir võimeline täielikult ja hästi
organiseerima töid brigaadis.
Otsus: Moodustada juude V põllundus-
brigaad ja brigadiiriks määrata Katvel
Tootmisplaani ja tulude-kulude eelarve
kinnitamine.
Koosolek läbiarutanud kinnitamiseks esita-
tud tootmisplaani ja tulude-kulude eel-
Otsus: Kinnitada aasta tootmisplaan ja
tulude-kulude eelarve ilma paranduste-
ta, esitatud kujul.
Protokoll nr. 20
Protokoll V. Kingissepa n. pm. artelli juhatuse
koosoleku üle 23 sept. 1948a. Koos olid, Kuning.
Maripuu Vlad. Naak Aleks. Kurina Nadesta,
oom Johan, Maripuu Juljus. Maripuu August.
Koosolekut juhatas H Kuning
protokollis. Maripuu A.
Päevakord.
1. Uute liikmete vastuvõtmine
2. Karja farmi juhataja kinnitamine
3. Varumise preemia jagamine.
1) Vaadati läbi Lepp Aleksandri avaldus kolhoosi
liikmeks astumiseks
Otsustati vastu võtta ja esitada üldkoosolekule
tingimusega et selleks ajaks oleks ka abikaasa
avaldus.
Vaadati läbi Lepp Juuli avaldus kolhoosi
Otsustati liikmeks vastu võtta ja esitada üldkoosolekule
Vaadati läbi Lepp Mihkel avaldus kolhoosi
tingimusega kaasa tuua selleks ajaks ka abikaasa
Vaadeti läbi Sepp Priidu avaldus kolhoosi
astumiseks
Vladimir Maripuu ettepanekul otsustatakse
Lepp Priidu vastu võtta, eriarvamise juurde
Lepp Priidu enne kolhoosi mitte vastu võtta kuni
on selgunud peale kohtu otsust kolhoosi ja
Lepp Priidu vahekord.
Et Kindlustada karja aretamist otsustati Soom
Johan lülivanema kohalt viia karja farmi juhatajaks
Varumise ennetähtaegse täitmise eest saadud preemia
350 rubla otsustati jägada järgmiselt. J. Solovjon H
Korst H, Maripuu Kirill, Maripuu Rein, Maripuu Vl.
Koostatud Võit kolhoosi juhatuse
koosoleku üle, mis toimus 18. jaan.
1950.a. Koosolekust võtsid osa juha-
tuse liikmed: Raamat G. Tambur A.
Paju A. Varvas Ed. Mook J. ja
revisjoni komisjoni Sepp O ja
liige Lahke M.
Koosolek algas kell 15.00
1). Postiveo raha küsimus.
tamine.
Otsus: maksta novembri, kuu eest saa-
dud posti veo raha posti vedajale
Põlluäär Lainele, kes vedas posti ja
tööpäivi seepärast, mitte arvestada.
Otsustati maksta Salundi Nata-
liele tühja bensiini vaadi eest,
mis ta andis kolhoosile 75 rubla.
Protokoll nr. 10.
V. Kingissepa, nim. põllumajandusliku artelli juhatuse kohta 30. ap-
rillil 1948.a. Koosolek algas kell 22.00 - lõppes 22.00 Külalisena viibis koosole-
kul Merelaevanduse esindaja sm. Jalakas
1. Maipidustuste kava.
2 - "Ranna" kolhoosi üleskutse läbiarutamine.
3. Lülide vaheline sots. Võistlus.
1. mai pidustuste kava otsustati kinnitada järgmiselt: algus 1. mail
kell 11.00, päevakohase kõnega esinevad Merelaevanduse esindaja Jala-
kas ja artelli esimees Kuning. Peale aktust korraldada pidulik laud ühes
õllega. Enne pidulikku koosolekut läbi viia artelli üldkoosolek. Õlleks eral-
dada 150 kg. vilja ja muid II toiduaineid esimehe äranägemisel.
Läbiarutanud "Ranna" kolhoosi üleskutse sots võistlusele, otsustati
üleskutse vastu võtta ja esitada enda poolt täiendusega peakoosolekule
kinnitamiseks.
Lülidevaheline sots-võistluse korraldamine otsustati võtta täie tõsidu-
sega kui paremat vahendit paremate töötagajärgede saavutamiseks.
Võistluste tingimustesse võtta: 1. kevadkülvi teostamine. 2. Suve jooksul
kogu lülile kinnitatud kultuuride eest hoolitsemine. 3. Saagikoristamine.
4. Töödistsipliin.
Paremale lülile leida võimalus preemia fondi leidmiseks kuni
2 tonni teravilja.
Juhatuse esimees /. H. Kuning/.
Kasutamata jäänud osa 10.000 rubla paluda
üle kanda masinate ostmiseks, kuna uudis-
maa on haritud ja sinna kulutusi rohkem ei
lähe.
Otsustati teha üldkoosolekule ettepaneku ülekanda
uudismaa kredidist 10000 rubla masinate
ostmiseks.
H. Kuning. Vastavalt viimase kontroll käiguga
koos agronoom Abega võeti seisukoht
endise Tamme talu põllul oleva ikaldanud
rukki 0,25 hekt. ärasahkamiseks, kuna see
asub kesa sees ja läheb sügisel ühes koos
külwi alla.
Otsustati tähendatud rukki tükk ühendada
kesaga kui ikaldanud vili.
H. Kuning. Kartulite maha panemisega oleme jäänud
hiljaks, mille tõttu tuleks meil pühapäev
tööpäevaks võtta ja puhke päev anda neljapäew
Neljapäevaks saame lõplikult maha kõik
kevad kultuurid ja seda päeva võiks pidada
pidulikult.
Otsustati panna ette üldkoosolekule pühapäev
tööpäevaks jätta ja puhkepäev anda neljapäew
Kuna lülide vahel ei ole õieti jagatud inventaar
eriti wankrite osas, otsustati peale kartula maha
panemist läbi wiia masinate ja muu inventaari
inventuur ja lülidele võrdselt ära jagada.
H. Kuning kannab ette et viimastel päevadel on
sm Sultsi ja Salowjoni intsiatiivil üles näidatud
mitte usaldust esimehe töö kohta, kuna põhjuseks
tuuakse ette et palju asju rääkse enne läbi kui
selleks on olemas dokumentaalselt asi vormistatud
Sagedasti tuleb aga küsimusi niivõrd kiiresti täita
et ei saa ära oodata koosolekut, senini on ag
hiljem kõik juhatuse poolt heaks kiidetud.
Otsustati lugeda esimehe tegevus õigeks ja sarnaselt edasi
töötada
Üldkoosolek otsustati kokku kutsuda 29 mail kell 21.00
14) Vastavalt tööplaanile annab brigadiir
igal õhtul, kohe pärast töö lõpetamist
järgmise päeva tööülesanded kätte brigaad
liikmeile ja brigaadi mittekuuluvatele
kolhoosnikkudele ja teatab neile eelmise pä
eest arvestatud tööpäevade arvu töö ülesa
antakse alati kahekordsed hea ja halva ilma
puhuks.
15) Põllutöö inventar ja tööloomad kinnis-
takse brigadiiri poolt üksikuile brigaadi
liikmetele.
16) Brigaadi liikmed peavad tööalguseks koh
olema hästi ette valmistatud inventari ja töö
loomadega.
17) Selleks, et kõik naiskolhoosnikud saaksi
kolhoosi töödest osa võtta, organiseerib kolh
juhatus laste asutised.
18.) Rinnalapsi omavatele naistele antakse pea-
kindlaks määratud vaheaegade iga 3 tun
tagant 30 min. aega lapse imetamiseks.
19) Brigaadi liikmete tööd võtab vastu
päev brigadiir.
20) Arvestatud tööpäevade hulga kannab a
pidaja ükskord nädalas tööraamatuisse.
Juhtiva ja administratiiv koosseisu tööpäeva
arvestab samuti arvepidaja. Pärast töö
kolhoosnikule, kes järgmise sissekandmise
tegemiseks on kohustatud raamatu ülean
brigadiirile või arveametnikule.
21) Iga kuu lõpus brigadiir, koos arvepidajaga,
võrdleb kolhoosnikele arvestatud tööpäevad,
kolhoosi töönormide ja hinnetega. Pärast seda
koostatakse kolhoosnikkude nimekirjad, kus
näidatakse möödunud kuu jooksul teenitud
tööpäevade ja töötatud päevade arv. Need
nimekirjad pannakse välja silmapaistvale
kohale hiljemalt järgneva kuu 3-dal päeval.
IV Sotsialistliku kolhoosiomandi kaitse
22) Kolhoosi vara viljasaagi, M. T. J. traktorite
ja masinate kaitseks määrab kolhoosi juha-
tus erivalve, kelle ülesandeks on ühtlasi valvata
et kolhoosi ei ilmuks võõraid ega kahtlasi
inimesi ja võtta abinõud tarvitusele nende
kinnipidamiseks.
3). Vastutamatuse vältimiseks ja tootmisvahen-
dite säilitamiseks eesmärgil antakse tootmis-
vahendid, tööloomad ja muu vara aktiga
brigadiiridele ja farmi juhatajale, kes omakorda
annavad need edasi allkirja vastu üksikuile
kolhoosnikudele.
4) Vara rikkumise, lõhkumise või kaotamise
eest nõuab juhatus selle väärtuse sisse
turuhindade järgi. Keeldumise korral võib
seda teostada kohtukorras.
25). Hobuse vigastamise puhul kolhoosniku süü
läbi on juhatusel samased õigused kui vara
rikkumise ja lõhkumise puhul.
26) Isikuid kes on süüdi kolhoosi korra aluste
õõnestamises, antakse artelli poolt kohtu
Käesolevas protokolli raamatus
on 10 (kümme) nummudatud lehte
" 1949. a.
Protokoll nr 9.
Jursi kolhoosi üldkoosolek mis peeti
kolhoosi kontoris 1949. a. 18 sept.
Koosoleku Juhatajaks validi Raamat
Kustu ja protokollija Paju Anton
Koosolek algas kell 12.00 ja lõppes kell 21.00
Päevakord
Kolhoosi maamõtja Tasu määramine
I 30 punktid. üks normipäev ja abilase
küsimine maamõdu juures.
II Lomalauda sõimede tegemine
meeskonna määramine
III massinistide tasu küsimus
IV Hobuste karjamaalt toomise päevade
küsimus ja tasu määramine
V Hobuste müüma. Küsimus
üldkoosoleku otsus
puntk I
üld koosolek otsustas maamõdjale
määrata 15 punkti üks normi päev.
ja abilisele 15 punkti üks normipäev
Lomalanda sõimete tegemiseks
91 86
Prokokoll No 4.
Koostatud Kallemäe k/n. asuva V. Kingissepa
kolhoosi juhatuse koosoleku üle, mis
toimus 31. jaan. 52. a. kolhoosi kontori
ruumes.
Koos olid: Maripuu J. Ots O. Mägi O. Dolbikovi
Sepp J. Lember E. ja Lootus H.
Koosolek algas 19.20. Koosolekut juhat. Maripuu J
koosolek lõppes 20.00 Protokollis Mook J.
1). Raj. TIK. otsuste läbi arutamine.
2). Avalduste ja aktite läbi vaatamine
3) Zoo-tehniku palkamise küsimus.
Juhatus kuulas ära esimehe Maripuur J.
ettekande raj. TIK. Otsuse nr. 3. karjamaade
ja heinamaade pealt parandamise kohta
ja otsuse nr. 2 tööjõu värbamise kohta.
ette nähtud plaani ulatuses rohu-
maade pealt parandamist ja teiseks
eraldada kolhoosi liikumeid väljas-
poole kolhoosi tööle vastavalt plaanile
Kald Melania avaldus kolhoosi liik-
mest vabastamise kohta rahuldada ja
esitada läbivaatamiseks ja kinnitami-
seks üldkoosolekule.
Teiseks kannab Maripuu J. ette revisjon ko-
misjoni akti, selle kohta, et hobused ei
panda tallides alati enda vastavatesse lat-
ritesse ja kolhoosi laohoidjad ja kassapi-
daja on andud välja materjali-produkte
ja raha puudulike dokomentidega. s.o.
puuduvad esimehe, raamatupidaja või
vastuvõtja allkirjad.
ja Lehtsalu Juuli lehma ostu aktid.
Otsus: Teha vanem tallimeestele hoiatus, et
nad täpselt kontrolliks, et hobused
oleksid tallides paigutatud enda
õigetele kohtadele ja kassapidajale.
Teha laohoidjatele hoiatus, et nad
ei annaks välja materjali, produkte
ja raha kui ei ole korraldusel mõle-
maid allkirju ja võtaksid alati all-
kirja saajalt. Maksta Viiding Miinale lehma.
Otsus: Ära kuulanud, esimehe ettekande
zootehniku vajadusest kolhoosis otsustati
Koosoleku juhat.
Protokollia. Mook
Määrata III brig. lautade remontijaks Ratas
Aug. I brig. suure lauda juurde määrata
veel Sepp Juhan ja Steinberg Al-der.
Teha kohuseks igale brigadiirile eraldada
kanala juure tööle üks inimene hobusega
alates 13. okt. kuni töö valmis saamiseni.
Juhul kui brigadiir ei kindlusta seda arves-
tada talle iga puuduva päeva eest üks
normi päev maha.
Remondi eest vastutavateks juhatuse liige-
teks määrata Reinem A. ja Ots O. ja
kindlustada remondi lõpetamine 20. okt.
sügiskünni kiiremaks lõpetamiseks rakendada
maksmisest kohta kolhoosnikele sügiskünni
plaani täitmise eest. Plaaniks võtta 5. ha.
Maaparandus tööde paremaks läbi viimi-
Aimla Ants ja Maripuu Gustav.
Farmi juhatajaks määrata veistefarmi
76 72
arvutati läbi revisjonkomisjoni akt kanade
ja tibude loenduse kohta.
otsustati: Teha kohuseks talitaja Soom J.
vormistada kohuselt puuduvad
huku aktid.
süüdi olevate isikute kohta.
otsustati: Nõuda kahjutasu sisse. bilanssi
hinna ulatuses, arvestades maha saa-
dud liha ja naha hinna, järgmistelt
isikutelt: Sepp Juuli - Soon Anton-
Maripuu Al-der - Teevet Juhan ja Mari-
puu Julius.
Otsus vastu võetud ühel häälel.
Võtta kartuli võtmise töönormideks
käsitsi võtt 0,03 ha 1.75 u. päeva
masinaga võtt 5 ts. 1.75 u. päeva
Klubi sisustamiseks otsustati osta sügise
põllumajandus näitustel saadud rahaliste
preemiate eest mööbelt ja Sild Oskaril
lasta teha tööpäevade arvel raamatu riiul.
Kartuli silo valmistada 70-80 tonni, mis
kohustas seda natuke mehaniseerima
Otsustati kiita heaks esimehe kokkulepe
koorijaama juhatajaga alustada kartulite
aurutamist koorjaamas.
Rahu Otsustati rahuldada Herbert Maripuu
avaldas, anda temale kartuli aurutamise
eest koorejaamas vastavalt tema tööpäevadel
ehitus puid.
Tutvunenud vesiveskiga selgub et see omab
siiski nii vähe jõudu et mitut masinat
korraga käiku ei vea. Arvestades sellega
otsustati jätta vesiveski eelolevaks talveks
niikui ta on, lihtjahu kividega ja koorimis
masinaga, hõõlu
Arvestades paljude liikmete soovidega teha
uue aasta vastu võtuks õlut, otsustas
juhatus eraldada selleks 200 klg. vilja, aga
vastuvõtu pidu küsimus jätta üldkoosoleku
otsustada.
Seoses üldise karjaaretamisega otsustati -
lugeda tarvilikuks et individuaal
lehmad kuuluksid ka kontroll assistendi alla
ja teha ülesandeks juhatuse liikmetele läbi viia
selleks vastav selgitus töö liikmeskonnas.
Läbiarutanud Teaduste Akateemia kirja, milles
märatakse endise Uue Lõve katse punkti välja
maksmist, kogu summas 200 tuhat rubla
otsustas juhatus pöörata valitsuse poole
selle kustutamiseks kui ebaõige nõue, aluseks
võttes seda et Uue-Lõve korjand on tegelikult
praegu kolhoosiliikmed kes tegelikult on
Otsustati rahuldada Sepp Priidu avaldus võimaldades
temal tööga tasuda. Rahva kohtu poolt kahjutasu
kolhoosile 670 rubla
Koosoleku protokollija
juhataja
Protokoll nr 7.
"V. Kingisepa" nim. põllumajandus
"V. Kingisepa artelli ruumis. Koos olid juhatuse
Koosolekut juhatas: Kuning H
Protokolli: Masipuu A.
1. Artelli raamatupidaja vabastamine.
2. Uue raamatupidaja ametisse kinnitamine.
3. Artelli asjaajamiseks volituse andmine
allkirja õigusega 1948 a.
sms. Kuning omas sõnavõtus märgib, et artelli
raamatupidaja Tänav E. lahkub artellis uuele töökohale
asudes väljaspool artelli 10 aprillist.
otsust.
Vabastada raamatupidaja kohalt Tänav E.
Sms. Naak ütles omas sõnavõtus esitab
raamatupidajaks Maripuu H. kes vahepeal
viibis kursustel.
Kinnita raamutupidajaks Maripuu August.
sms. Kuning omas sõnavõtus märgib, et Tänav E.
volitused lõppevad ja vaja uusi volitusi
Maripuu A. nimele teise allkirja õigusega.
Volitus teise allkirja õigusega 1948.a.
asjaajamiseks anda Maripuu Augustile
artelli raamatupidajale.
Koosoleku juhataja
Protokollija.
Sms. Sultsi elupanekul vabastada Tustit
farmi juhatajast, kui mitte usaldatav inime-
ne sellele kohale. Samuti tegi ettepaneku
määrata uueks farmi juhatajaks Dolbikov
Ivan.
otsustati: Valida ühel häälel farmi-
juhatajaks Dolbikov Ivan.
Juhatus jätis lautade remondi küsi-
muse senikaua lahtiseks, kuni on suu-
detud remondi materjali varuda.
Otsustati suunata metsa, töö lõpetami-
seks igast brigadiist 2 inimest, kokku 10.
inimest. Tööle minna 10. dets.
Juhatus, ära kuulanud revisjon komis-
joni akti, selle kohta, et normipäeva-
dele jaotatav hein ei ole eraldatud
se otsusele.
Otsustati aktis märgitud küünid
Ära kasutada. Täitmise kontroll panna
85 81
Otsustati: Dolbikuv J. asemele määra-
ta uueks tallimeheks Maripuu Alviine.
ja vanem tallimeheks Kadarik Arkaadi
III-IV brig. vanem tallimeheks Mägi Oskar.
jätta rahuldamata Saar Bernhardi
avaldus senikauaks, kuni leitakse ase-
mele uus brigadiir.