Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
nimetust awaldaja soowib): Pustoš
10) Omanik, pidaja: Olen omanik ja tegelik pidaja ühes
ema Darja Grinev'i ja õe Antonina Grineviga. Maakorralduse
tööde juures on omanikkudeks kirjutatud veel minu vennad Wasili
ja Peeter Grinevid ja Ivan Saveljev. Wiimased 3 elavad praegu Venemaal
Ivan Saveljev on juba 15 aastat siit ära ja ei ole kunagi Eesti alam olnud. Wennad
kedagi järele. 11) Awaldaja õigused kinniswara peale ja õiguste tõendused: Tuletame omad
õigused minu surnud isalt Dimitri Saveljevilt, kes suri 1912 a.
Peale isa surma oleme iseseisvalt maad pidanud. Maakorralduse
juures on Wtroja küla maast eraldatud meie nimele
krunt "Pustoš Nr. 32". Narva Maakorralduse Komisjoni
otsusega, mis lõpuvormis väljakuulutatud 17 okt 1925a.
on see maaeraldamine kinnitatud. See otsus ei ole
nimetatud maa suhtes kellegi poolt edasi kaevatud
ja on seaduse jõusse astunud.
12) Kinniswara ostuhind ehk rent: ei ole teada.
13) Kinniswarale kuuluwad asiõigused, mis Maakorralduse Komisjoni
otsuses lõpuvormis märgitud.
14) Kinniswaral lasuwad asiõigused (serwituudid), mis Maakorralduse
Komisjoni otsuses lõpuvormis märgitud.
Awaldaja ülekuulamise protokoll.
1928 a juuli kuu 30 päewal Petseri ja Narwataguste maade kinniswarade
kinnistuskomisjoni liige Willem Raudsepp
toimetas awalikul isungil Skarjatina wallas Wtroja
külas asuwa Pustoš Nr. 32 nimelise kinniswara (maatüki) kinnistamise asjas
awaldaja (paluja) Egor Dimitri p. Grinjov'i ülekuulamist. Ülekuulamisele
ilmus awaldaja, kes isiku samasuse tõestamiseks ette näitas isikutunnistuse, mis
väljaantud Skarjatina vallavalitsusest 2 sept. 1922 a.
Nr. 60 all.
millest selgub, et tema, Egor Dimitri p. Grinjov on sündinud
5/I 1900 aastal, Eesti Wabariigi kodanik, Skarjatina wallast pärit
ja kes oma
õiguste tõestamiseks esitas
Peale wande andmist awaldaja seletas.
1) Ees-, isa- ja perekonnanini: Egor Dimitri p. Grinjov,
(uus nimi, vana oli Saveljev)
2) Kodakondsus ja päriolu: Eesti kod., Skarjatina v. pärit.
30 VII 21
Sissetulnud Krep. jaoskonda
"30" Juulil 1921 a.
Rakwere-Paide Rahukogu juures olewasse
Põhiraamatute Jaoskonda.-
Tallinna Notaariuse
Karl Wäli
Tempelmarkisi 16 mrk. - pen.
summa suuruses kustutud
Rakveres, 30 juunil 1921 a.
Eesti kodanik Moritz Girard-de Soucanton müüs
tema järele 25 oktobril 1920 a. N 254 all kinnitud, Wiru-
maal olewast Jõhwi mõisast lahutud, liikumata
waranduse – mõisa maatüki nime all "Jõhwi õlle-
wabrik põhiraamatu N 2158 ühes hoonetega täieks
omanduseks Aktsia Seltsile "Jõhwi Õllewabrik"
üleüldise kindlaks tehtud ostu hinna 4000.000 mar-
ga eest.
Siin juures ostulepingut saates, palun Põhiraa-
matute Jaos konda kinnitada seda liikumata
warandust "Jõhwi Õllewabrik", põhiraamatu
N 2158 all, põhiraamatute järele nimetud ostja
Aktsia Selts Johwi Õllewabrik" nime peale ja
Kreposti akt õigusteaduse kandidaat
E. Hunniusele wälja anda, keda wolitan
seda palwet sisse andma, dokumenta saama
ja maksusi maksma.
Lisan siin juures: 1- Aktsia Selts "Jõhwi õlle-
wabrik" põhi kirja, 2- Wäljawõtte A/S Jõhwi Õlle-
wabrik peakoosoleku protokollist, 3- Wälja
wotte A/S Jõhwi Õllewabrik Juhatuse protokollist
4- Ärakirja Kreposti akti jaoks ja 5- Ärakirja
korralduse juurde lisamiseks.
Ettepandud kingileping algkirjas Rakvere
ja Paide linnade ning Jõhvi alevi.
1927 a. kinnisturaamatusse sisse köita ja selle kln-
nisturaamaturegistrisse Paide linna jaoks
I. köitesse, osasse Nr. 51
/Aleksander Michelsoni kinnisvara/ II jaosse 1 lahtrisse
Järgmist sissekirjutust kanda: Omanduse
õigus on kingilepingu põhjal, mis
varustatud kohtupalati otsuse 28. ap-
rillist 1927 a. pealkirjaga ja teistatud
Rakvere-Paide kinnistujaoskonna sekre-
tari poolt 22. juunil 1927a. N 755
kodanik Klara Johani tr. Suusik'i
poolt omandatud, määratud
hinna all kakskümmend üks tu-
hat viis sada kolmkümmend neli
/21. 534/ marka.
Sissetulnud Rakvere-Paide kinnistusjsk.
"2" juulil 1927 a.
Nr. 949-950
Rakvere-Paide kinnistusjaoskonda
Klaara Johanni tr. Suusik!
Palwe.
Siia juure lisades kaks obligatsiooni, mis välja an-
tud minu poolt Kristoph Kaho kasuks kinnisvara
peale Paide linnas, kinnistu N 51 all 200.000 mar-
ga suuruses summas ja 150.000 marga suuruses sum-
mas, palun tähendatud obligatsioone kinnita-
da (ingrosseerida/ ja kinnistu aktid minule välja
anda.
1927 aasta juuni kuu 22 päeval. Not. reg. N. 762.
Mina -
Mina, allakirjutaja, Rakwere-Paide Kinnistusjaoskonna sekretär tõendan, et eelseiswa
obligatsiooni on minule, selle kinnistusjaoskonna ruumides, tõestamiseks esitanud ja oma käega
allakirjutanud, õigus- ja teguwõim.
ne Eesti kodanik neiu Klara Johani tr.
Suusik, elukoht Paides, Tallinna tän. N. 22, kes oma isiku töenduseks
minule siin juures esitanud oma isiku tunnistuse antud temale Tallin-
N1261
EESTI VABARIIK
1933 a.
Vorm 7.
Surmatunnistus.
väljavõte Rakwere ev. lut. koguduse surmaregistrist.
PEREKONNASEISU AMETNIK
Raamat
lehekülg 68 No 59
Tuhat üheksasada kahekümneseitmendal
aastal aprilli kuu kaheteistkümnendal päeval
suri Rakveres; Tartu uulits N 9
Joosepi poeg Eduard Heinrich Nei
vanus 48 aastat 3 kuud
elukutseline tegevus trüki tööline
alaline elukoht Rakveres, Tartu uulits N 9
surma põhjus südame haigus
perekondlik seis abielus
Maetud Rakvere linna surnuaiale 15. aprillil 1927
Väljavõte õige:
Rakveres "15" mail 1933 a.
Pitsat.
Perekonnaseisu ametnik.
Riigi trükikoda
27 aug. 1930 a. ilmus minu, kinnistus-
komisjoni liikme W. Raudsepp'a juurde
Skarjatina v., Perevoloki küla elanik
Aleksander Jasnov järgmist avaldust tehes:
Maakorralduse korras on Perevoloki
küla maast väljaeraldatud minu nimele
talu mida palun minu omanduseks
Kinnistuskomisjoni liige:
1) Ees-, isa- ja perekonnanimi: Aleksander Grigori p. Jasnov
2) Kodakondsus ja päritolu: Eesti kod., pärit Skarjatina v.
Ettepandud täiteleht Rakvere-Paide Rahukogu
otsuse üle 8. veebruarist 1930 a. ära
lahutatud talumaakohtade
1930 a. kinnisturaamatusse sisse köita ja selle kin-
nisturaamaturegistrisse
XXXVI köitesse osasse Nr 5323
/tlk. Neruti N 14/ II jao I lahtrisse
järgmist sissekirjutust kanda: omanduse
õigus Marja Neeroti, Amalie
Silbergleichi ja Netti Neeroti pä-
ralt oleva 3/5 mõttelise osa peale
selles kohas on iganenud val-
duse alusel Rakvere-Paide
rahukogu otsuse põhjal 8.
veebruarist 1930 a. Theodor
Gustavi p. Neerot'i poolt oman-
datud.
19. mail 1930a.
Protokoll No 91.
Jorika kaubatarwitajate ühisuse eest-
seisuse koosolek 8 oktobril 1914 a. Koos oli 5 eest
seisuse liiget: J. Teinman, G. Weinman, M. Kolk,
T. Olman ja J. Paholm.
Jorika kaubatarwitajate ühisuse
eest liigetest kutsuti tegewasse sõjawäe teenis-
tusesse Julius Truberg ja Ruudolw Leemet,
Eestseisus walis eestseisuse kandidaatidest Julius
Trubergi asemele Madis Kolk'a ja Ruudolw Leemeti
asemele Joosep Mühlbachi asetäitjaks eest-
seisuse liigeteks. Teimann M. Kolk
N 2630/1933 a.
Määrus:
"23" oktoobril 1933. Rakwere I jaoskonna
rahukohtunik, vaadanud läbi
Hilda Argi tulewase nõudmise
Eduard Kiwibergi wastu 1900 kr.
pärast, kindlustamise üle - ja käsitanud T. kp. s. § 1834
Määras:
Tühistada Rakwere I jsk. rahukohtuniku 13 Juuli 1931 a.
määrus, millega Hilda Argi tulewane nõudmine
Eduard Kiwibergi wastu kindlustatud 1900 kr.
suuruses summas ning selleks märkus kantud Palm-
se mõisast eraldatud talukoha "Tõnukeste-Uuetoa"
N 12a, kinnistu No 5531 kinnistu registri wastawasse
osasse ja selle määruse alusel tehtud märkus
maha kustutada.
See otsus tuleb täita tsiviikohtup. sead. § 1834 põhjal.
1" nowembril 1933 a.
Rakwere I jaoskonna
rahukohtunik Eesti Vabariigi nimel käseb: kõiki asutusi ja isikuid, kellesse see võiks puutuda,
täita täpselt seda otsust, aga kohalisi võime, politseid ja kaitseväge, anda oma kaasabi kohtuotsuse
täitjale ilma viivitamata.
See täiteleht on antud välja nõudja wolinikule wann. adw. Wiegand
Mägile nõudmata
kellelt nõutud sisse 25. kantselei ja 50 s. tempelmaksu, waestuse õiguse tõttu.
Sekretär:
Kinnistusjaoskonna ülema otsus ja otsuse tegemise aeg,
ühes põhjuste äratähendamisega, millede pärast kinnistamise
palve tagajärjeta jäetud
Ettepandud obligatsioon
algkirjas maakohtade
1932 a. kinnisturaamatusse sisse köita ja selle kin-
24 köitesse osasse Nr. 1751
/ Paemurru Nr. A. 14 / IV jao 1 ja 2 lahtrise
järgmine sissekirjutus - kanda:
Obligatsiooni põhjal 8. apr. 1932 a.
not. reg. nr. 1357 on Woldemar
Ojasson'i kasuks kolmituhat (3000)
krooni kaheksa (8) protsendiga aastas
kuue kuulise ettemaksuga kinnistatud
11. aprillil 1932 a.
Märkus
otsuse teada-
andmise üle
Kellele ja mil
Kohtu- ja siseministeerium.
Vihula raiooni konstaabel
Virumaal.
15 märts 1934.
No 2588
Vihula p.-ag.
Rakwere-Paide Rahu-
kogu Kinnitus jaoskon-
nale.
E. maapangs nõudelehtede
25 VIII 33 N 20426 ja 25 I 34 N 20416
Võlgneb August Naima maa-
ostuvõlga kr. 175,03 ja Vihula
N 14 isiku ja kinnisvara-
tuleb juure vastavalt viivi-
tus %. - Et Naima vallasvara
kaugeltki ei vasta võla summale
10. XII. 1926a.
Rakwere- Paide kinnistus jaos kon-
"10" detsembril 1926 a.
Nr. 1397
Eesti kodaniku, Karl
Peetri poja Mironowi
(Mironof), kes elab Wahastu
wallas, Rukkimäe talus,
palwe.
Kantseleilõivu 300 mrk.
tempelmaksu - mrk.
tasutud. Kvit. raam. Nr. 1932.-
13/XII 26a.
Saadan siin juures 1) ärakirja Paide jaos-
konna Rahukohtuniku otsusest 14 oktoob-
rist 1926 a. selle üle, et mina olen Peeter
Mironowi (Mironoffi) pärijaks kinni-
tatud, 2) kaks ärakirja sellest aktist
ja 3) Eesti Panga Paide osakonna
kwiitungi akti poslini maksmise üle,-
palun kinnistusjaoskonda Järwa-
maal asuw (Wahastu wallas) Wahastu
mõisast lahutatud "Rukkimäe" talu-
koht minu nime peale kinnistada
ja kinnistusakt saata Paide No-
tariuse J. Wihalema kätte, kelle
hooleks ma olen annud kõik selle
asjatoimetuse, ka poslinide maks-
mise. K Mironov
Notariaal registri N2477.
Tuhande üheksasaja kahekümne kuuendal aastal,
detsembri kuu kolmandal - päewal,
on selle palwekirja minule, Paide Notariusele,
tanud seaduslikult õiguse- ja teowõimuline aktide tegemiseks
ja minule isiklikult tuntud Eesti kodanik Karl Peetri poeg
Mironow (Mironof), - elukoht Järwamaal, Wahastu
wallas.-
Notarius JWihalem.
Tempelmarkisi 76 mrk
- pen. summa suuruses
kustutatud.
Paides 3 detsembril 1926 a
Notarius: JWihalem
No 48.
Kõik selle lepingu tegemise ja kinnituse
kulud kannab ostja,
Müüdud kinniswara on juba
ostjale
pidamiseks kätte antud.
Toimetada, et see leping kinnistatud saab antakse Paide Notariuse J. Wihalema
hooleks edasi wolitamise õigusega. Karl - Friedrich Beermann! (Peer-
mann'i) wolitusel: O. Altoff. J. Winberg.
1929 aasta, juuli kuu 23 päewal. Notariaal registri No 2099.-
Mina, allakirjutanu, Alma Wihalem, awaliku notari Jo-
hannes Wihalem`a ametkohustetäitja Paides, kelle kontor
on Pärnu tän. No 24, tõendan, et eelseiswa ostu-müügi lepingu
on minule tõestamiseks esitanud ja oma käega allakirjutanud
minule isiklikult teatud õigus- ja teguwõimsad Eesti kodani-
kud: 1) Otto Aleksandri poeg Altoff, elukoht Paides,
Uuel tän. N11, kes tõendab minule alguskirjas ettenäidatud
wolikirja põhjal, mille temale annud edasi wolitamise õigusega
Eesti kodanik Karl - Friedrich Hansu poeg Beermann (Peermann)
ja kinnitanud Tallinna notar J. Kristelstein 20 juulil
1929 a. registri N 102910 all; 2) Jaan Hansu poeg Winberg,
elukoht Paidas, Rüütli tän. N 23. - Notariuse k. t. A. Wi-
halem. (Pitser).
PAIDE
Linna walitsus
10. Aug. 1929
No 1039.
PAIDES
Paide linnavalitsus tunnistab, et linnavoli-
kogu omal koosolekul 29 juulil 1929 a. (prot.Nr.5 pkt.3)
otsustas - 1) loobuda ostu eesöiguse tarvitamisest
Karl Beermann'i voliniku Otto Altoff'i poolt Jaan Vin-
berg'ile edasimüüdava linna obroki maatüki peale, mis
asub Paides, Uuel tän.Nr.11, kinn. Nr.371 all Paide notaar-
ius J.Vihalem'i registrisse 23 juulil 1929 a.Nr.2099
all sissekantud lepingu järele ja 2) töendada,et Paide
linna poolt ei ole takistusi nimetatud kinnisvara üm-
berkirjutamiseks ja kinnistamiseks uue pidaja nimele.-
Tempelmaks 25 senti ja kantseleimaks 10 senti
tasutud. -
nelisada seitsekümmend ( 470)
rubla maksab Kirs wälja
siis, kui pea-kontrakt on kin-
nitud Kreposti Kohtus.
Koha ära andmine saab olema
1 Märtsil 1908 aastal ja kui Kirs
soowib siis koha ja hooned wastu
wõtta, siis maksab Malm-
bergile kakssada (200) rubla
ülemal nimetud 470 rublast.
Koht saab müüdud kõige
hoonetega, rohuajaga nii, kui
ta praegu on.
Kulud ja kontrakti kinni-
tamise kulud kannab ainult
ostja, aga pärijaks kinnitamise
kulud kannab Malmberg.
Müüja Gustav Malmberg/Manberg
Ostja: Jaan Kirs
Kellele
otsuse teada- ja millal teada-
andmise üle anne saadetud
Ettepandud obligatsioon algkirjas
ära lahutatud mõisamaa kohtade
I köitesse osasse Nr. 95
/msk. Steinberg/ IV jao 1 ja 2 lahtrine
ärgmust sissekirjutust kanda: Obligatsiooni
põhjal 19. juunist 1930 a. N 962.-
esimese hüpoteegina üks tuhat
/1000/ kruuni 10 protsendiga
aastas kinnisitud.
23. juunil 1930 a.
Eel-kontrakt.
1907 aastal 5 Detsembril oleme meie,
allakirjutajad, järgmise ostu-müüma
kontrakti eneste wahel maha
teinud.
Porkuni walla liige Jaan Juhani
poeg Kirs ostab Rakwere linna
kodaniku Gustaw Juhani poja
Malmbergi käest " Steinbergi" krundi
mis Rakwere mõisa maa peal on
kreposti N 95, kõige seal peal
olewate hoonetega, maha arwatud,
need hooned ja maa tükk, mis
Willem Männale on müüdud, see on umbes
arwata 244 ruutsülda ja mis
praegu Männa käes tarwitada
Ostu hind määrame meie
kuussada seitsekümend (670)
rubla, mis järgmisel wiisil
saab tasutud:
tänasel päeval on Jaan Kirs
kakssada (200) rubla käerahaks
Malmbergile ära maksnud,
mis Malmberg oma all kir-
jaga selle kohrtrakti peal
tõendab. Ülejäenud summa
Ärakiri Narva Maakorralduse komisjoni otsusest 15. veebruarist 1932.a.
Perevoloki küla maade kruntimise asjas leidub Karjati hüp. ringk. kinnistus-
toimetuses Nr. 928, osa Nr. 797.
EJagomägi
oka.
KÄESOLEVAS AKTIS ON kümme
JÄRJEKORRAS NUMMERDATUD LEHTE
Sekretäär.
tasuta antud: 1. liivavõtmise õigus Perevoloki
külas asuva "Zoltõi Pesoki" nimelise talu liiva-
august, milline liivaauk on maakorralduse
otsuses näidatud lit. A all; 2. savivõtmise
õigus Perevoloki külas asuva "Кaraulnõi" nime-
lise talu saviaugust, milline saviauk on maa-
korralduse otsuses näidatud lit D all."
2) Jagu 2 lahter 1:" 16 juunil 1932a.
Kinnistuskomisjoni Petseri 1 osakonna otsusega
16 juunist 1932 a. on selle kinnistu omanikuks
kinnistatud Aleksander Grigori p. Jasnov."
3) Jagu 3 lahter 1:" 16 juunil 1932a.
Narva maakorralduse komisjoni otsuse järele
15. veebruarist 1932a. Suure-Perevoloki küla maa
kruntimise asjas on kõigil Perevoloki küla
maaomanikkudel liiva- ja savivõtmine õigus selle
talu liiva- ja saviaukudest, mis maakorralduse
plaanil on näidatud lit. B ja C all."
III. Sellest ostusest pärast seadusjõusse
astumist lisada tõestatud ärakiri Karjati hüpoteegi
ringkonna kinnistusraamatu 1932 a. jao juurde.
Kinnistusakt antud välja
Aleksander Jasnovile
"20" veebr. 1933a. Reg. No 87.
pööratakse nõudmisega August
Naima kinnisvarale, mis koo
neb Virumaal Vibula v. Annik-
vere mõisast eraldatud maa-
kohast "Paemurru" N 14 –
kinnistu nr. 1751.-
Palun August Naima võla
ja %
kr. 195. 63 sisse nõudmiseks mär-
kus kanda kinnistuse raamatusse
II j. II l. ja IV j. I ja II l. adm. sisse-
nõudmine seaduse § 17 põhjal. –
Ts. kp. sd. § 1848 põhjal palun
minule saata ärakiri kinnistus
registrist selle kohta.
Järje-
korra
Aasta,
kuu ja kuu-
päev,
millal nõud-
mine ehk
palve
sisse tulnud
Isiku ehk asutise nimetus, kes kinnistamispalve
sisse andnud, palve ehk nõudmise sisu ja kinnisvara
kinnistu nr.
Ettepandud paberite
arv, nimetus ja
lõivude summa
Sissetulnud Krep, jaoskonda
"2" Mail 1921 a.
No 825
Põhiraamatute Jaoskonda
Karl Beermanni, kes elab
Paides, uuel tän. No 11.
Palwe
Siinjuures minu Paides, waksali juures, põhiraam. No
371 all olewa liikumata waranduse peale kinnitud 1300
rublalise obligatsiooni Harry Kochi heaks, kes kaupleb firma
"Eestimaa liikumata waranduste eksploateerimise selts" all,
mis selle obligatsiooni peal olewa blanko pealkirja põhjal
minu omaks on saanud, saatis, palun Põhiraamatute
Jaoskonda seda 1300 rublalist wõlga põhiraamatute järele
kustutada
Põhiraamatute Jaoskonda äraandmiseks, tarwilikude maksu-
de õiendamiseks- ja dokumentide wastu võtmiseks,- edasi-
wolitamise õigusega
Lisan siinjuures Paide Maksuinspektori tunnistuse
No: 5853 all. Parandud: "selle!"
K. Berman,
Tunnistan, et see palwekiri on mulle, Tallinna Notaariusele
Karl Wäl'ile, minu kontoris Laial tän. No 12, minule isiklikult
tuntud ja seadusliselt teguwõimulisest kodanikust Karl
Bermannist, kes elab Paides, Uuel tän. No 11
ettenäidatud ja temast minu juuresolekul oma käega allakirjutud.
Tallinnas, 10. märtsil 1922 a. Registri No. 2284.
1922 a.
Wolitan õigus teaduse kandid. hra Eduard Hun-
niust seda palwet sisse andma, lubasid saama
ja Põhiraamatute Jaoskonna ülema otsuse ärakirja
N63
Protokoll N84
1919 a. Märtsi 22 p. mina Rõngu walla
Komandant Mihkel Ilwes tegin selle
protokolli järgmise asja üle
Täna andis minule üles Rõngu walla
piiridest läbiminewa raudtee wahtimise
järelwalwaja - Rõngu komandandi roodulane
Kristjan Laurmann et neljapäewal 20 märt-
sil sa jäid raudteewahtimisele hiljaks Rõngu
wallast Kaptalt Arnold Roosenfeldt ja Pukult
Jaan Soodla, nimelt pidid wahtimisele
ilmuma kella 12p., kuid ilmusid
Roosenfeldt kell 5 õhtu ja Soodla kell 3 õhtu
Roosenfeldti asemele palganud tema Raud-
sepa talult Hain Treiali kes wahtinud
kella 1 - 5ni õhtu ja kellele ta 3 marka
selle aja eest määranud, kuid Roosenfeldt
ei maksnud ka seda ära Treialile
Otsustasin
Arnold Roosenfeldti ja Jaan Soodlat
wastutusele wõtta käsu täitmata
jätmise eest.
Puka komandandile.
Sellepääle waadates, et Küüdra talus,
Sangaste wallas pääle minu ema,
Küüdra talu pidaja, Maria Kengseppa,
kedagi ei ole ja wald nõuab ika küüti
meesterahwast hobusega, palun Küüdra
talu pidajad küüdi korrast wabasdata.
Wastasel korral peaks üks tema poe-
gadest kroonuteenistusest wabadatus saama,
et Küüdra talu kohuseid täita.
Walgas, J. Alantlik paluja:
3 aprillil, 1919a. Walga komandandi komandu
sõdur
Oliver Kengsepp.
märkitud
N103
No 10
16/VII välja
antud.
Tartu linna kaitseliidu ülemal
Tartu linna II jaoskonna
III rühma kaitseliitlane
Gustav Keerd; pöörab
palvega Tartu linna
kaitseliidu ülema poole
ja palub 17 augustist kuni
17 septembrini s.a kaitse-
liidust vabastata, et sõita
Tartust kuni Rannu valda
oma sugulase poole põllutööle
kelle mees sõja väljal on.
Tartus 15 augustil 1919 a.
Märkus: 27. Märtsil ja 2 Aprillil s. a.
ei olnud Johan Suika kodu.
5mal Aprillil 1919 aastal üle küsitud
Johan Jakobi p. Luik 42 a. wana
luteri usku Rõngu walla kodanik
elukoht "Jaasi" talus selles samas
wallas seletas järgmist: et tema
on, saanud Rõngu walla kasaku
Johan Bekkeri käest-walla walitsuse
kirjaliku käsu Jaan Sootlale
äraandmiseks, et wiimane oleks
pidanud ilmuma 20mal Märtsil s.a
raudteed wahtima kell 12 päewa.
Käsu andis Bekker tema Suiga
kätte 20mal Märtsil umbes kella
1/2 11 aegu päewa ja tema Suik andis
seda edasi Jaan Sootlale Umbes
kella 11 ehk 1/2 12 aegu päewa. rohkem
asja kohta ei tea. J Luik
Otsustud: see protokoll saata
Rõngu walla komendandile.
Rõngus 5 Aprillil 1919 a.
N: 63
St. 30 III. 19.
1919 aasta märtsi kuu 28 päewal olen mina
Keeni walla komendant Andres Jaani p.
Kontre Tartu maakonna 1 jaoskonna Ko-
mendandi käsul 26 märtsist 1919 aast.
pub N 714 Ansi talu rentniku Gusta
Liiwi lõpnud hobuse, lehma ja lamba
ülewaadanud ja selle tõeasja leidnud
olewat. Gustaw Liiwi ei ole kodus; ta
wahib raudteed. Tema asemel annab
lõpnud loomade kohta järgmise
seletuse Liiwi abikaasa Liine Hendriku
t. Liiw (sünd. Paabu). Hobune oli siis juba
kärnas, kui meie warandus üles kirju-
tati. Kärnas olid ja on praegugi kär-
nas teised hobused. Kärna haigusele
tuli lisaks teine haigus; hobuse kael
paistetas üles, mäda jooksis läbi
nina wälja. Haigus läks päew-paewast
T-L. E. K. L. II jaoskonna ülemale
Palun Oskar Grüner'ile 44 a. w. Aleksandri uul
N 20a. K. i elamas, Kes Kaitseliidu arstide Kom-
misjoni poolt 14mal Juunil II liitu ja II järgu
määratud sai, Kui wõimalik suwe aja peale
puhkamist anda et tema maal wõiks enda hai-
gust parandada. tema on pahema Kopsu tiisikus
palawikuga ja on tema terwise seisu Kord tõsine.
Tartus 15 Juunil
1919 a.
Dr. K. Pfaff.
Sell 3mal Aprilil 1919 as.
Juhan Juhani p.
Grüinfelt
Kanepi walla liige
Ennu talu omanik.
Sai ette kuulutatud Juhan Juhani
p. Grüinfeldile et kas temal
midagi Kroonu Kraami maha
jäetud ei ole ehk kuidagi
wiisi omandanud Mida
tõendas Juhan Grüinfeld
wabalt wastu tulles eet temal
on Kroonu Kraami. Tartu
Maakonna toitlus komitee
Juhatusest. Tunnisitus, et
tema on ostnud 3 / kolm wangerd
2. paari uusi hobuse schlerid
3. paari pruugitud hobuse schlerid
4. labitad 2. Kirwest
Mille kohta temal on ka ostu
tunnistus ette näitada
waranduse üle waadanud ja kõik
korras leidnud olewat. Kahele töö-
hobusele, ühele warsale, wiiele lüpsilehma-
le, ühele sugupullile, kolmele wasikale
Ja wiiele seale olen üheksa puuda
kaeru ja segawilja wälja annud, mida
saaja Liine Hendriku tütar Liiw
oma allkirjaga kwiteerib. L. Liiw
Eelseiswad protokollid saadan Tar-
tu maakonna I jaoskonna Komandan-
dile sääduslikuks korralduseks.
Keenis,
Keeni walla komandant A. Kanter
28 märtsil 1919a.
Märkitud
Teise jaoskonna kaitse
N109
liitu ülemale
Mina allakirjutaja Toim palun
ennast linna kaitse liitust wabas-
tada ja maa kaitse liitu registrerida
elasin ennem Tartus - waksali uulitsa-
Nr 5. nüüd teen maal tööd Raadi
wallas Laisa talus Kristjan
Margeni juures ja jään kauemaks
ajaks maale elama ja et mull
14 wersta tagast wäga tulikas on
iga nädala linna kaitse liitu käies
selle perast palun ennast wabastada,
Adalbert Toim
29/VIII 19.
Tunnistus No 110
välja annud
29/VIII 19
põhjusel, et oli kodust ära weskil käi-
misel talu omaniku (üle küsitawa isa) Hänni
Rosenfeldi käsus peale, ja et käsu
teed wahtima oma isa käest kätte sai
weel kella 12 aegu päewa 20 Märtsil s.a.
siis kui pidi juba raubee juures olema.
Arnolt Rosenfelt
27mal Märtsil 1919 a. üle küsitud Jaan
Peetri p. Sootla 49 aastat wana, luteri
usku Rõngu walla liige, kohtu poolt
trahwimata elu koht selles samas
wallas omas majas nime järele "Pukku"
puutööline, seletas järgmist: et tema
sai Rõngu walla walitsuse käsu mida
"Jaasi" talu omanik Johan Suik
temale kätte tõi 20mal Märtsil kell
11 päewa ilmuda raudteed wahtima
sell samal 20mal Märtsil kell 12 päewa.
Käsku kätte saades pani tema riidesse
sõi lõuna söögi ja hakkas ka kohe
minema, aga et raudtee tema
elukohast 7 wersta kaugel on ja
seda maad tema jala pidi ära
käima siis sai raudtee juure
hiljem kui käsutatud s. on kell 1/2 2 päew
Süüdlaseks ennast selles asjas
Samal päewal üleküsitud Gustaw
Peebu p. Wardja, 49a. wana, lutheri
usku, seletab et need asjad jätsid
wene wäed minewal kewadel mõisa
ümbrusesse ja õue maha, kust nad
neid ära kogusid, osald ostsid
neid raha eest soldatitelt. Üles
ei ole annud kellegile et temal
sõjawäe warandust oli. Lisab
juurde et tollahoonest leitud asjad
peale 1 paari saabaste, ei ole tema omad;
tõllahoone wõtti oli tema wardja hoiu
all. Olgugi et saapad ja 16 püssi rehma
ühes kastis olid ei ole muu tema päralt
kui saapad. Wardja
Silmas pidades, et Rõngu Komandandi
kord rahwawäelastel, kes seenini weel
kusagiltgi mingisugust palka ega
ülespidamist ei ole saanud, nahast suur
puudus on jalanoude paranduseks
Otsustasin: Gustaw Wardja juurest,
ei tunnista, sell põhjusel et
sai liig hilja käsu kätte.
Jaan Sootla
28 Märtsil 1919 aastal üleküsitud selles-
asjas Hann Aadu p. Rosenfeldt, 80 aastat
wana luteri usku Rõngu walla liige
elukoht "Kapta" talus selles samas
wallas, seletas: et Rõngu walla kasak
Johan Bekker tõi 19mal Märtsil s.a.
kirjaliku Rõngu walla walitsuse käsu
et saata 20mal Märtsil kell 12 päewa
üks mees raudteed wahtima. Poega
Arnold Rosenfeldi ei olnud kodu-
kes tema üle küsitawa talus ainukene
ealine mees on, waid oli weskil käimas,
kust koju tuli 20mal Märtsil kell 12 ehk 1
päewa, ja siis läks ka kohe raudteed
vahtima; muud kedagi pealt poja
Arnoldi raudteed wahtima ei olnud
saata ja ise ka wanaduse ja haiglase
oleku pärast ei saanud minna. Rohke
asja kohta ei tea. H Rosenfeldt
Tartu Linna Eesti Kaitseliidu Ülemale,
Eduard Eilson, elab
Soola uul. No 33.
On au Teid paluda mind kaitse-
liitlase kohuse täitmisest wabastada
sest mina teenin Ülikooli puuaias
puu wastu wõtjana ja täidan ka öö-
wahi kohuseid. Et meil praegu kibe,
puude wastu wõtmine on ja minu
äraoleku pärast peawad mitmed
kümmned inimesed töö seisma jätma
siis loodan, et minu palwe
täitmist lejab. E. Eilson
Tartus, 14.VIII sa
Tartu linna
Eesti Kaitse Liit
14 august 1919a.
No 3957.
Trahvinoudmine saadetud
Protokol. Tolliste kom. 12. IV
26 Märtsil 1919 aastal kell 1/2 6 õhtu ilmus
minu. Tõlliste walla komandandi, Aleksander
Ernits'e juurde Tõlliste walla kodanik, "Krandsi"
talu maa peal elan wabadik Jaan Hunt, ja teatas
"nädalat 2-3 tagasi hammustas minu siga Laatre
wallast Endu talu omaniku Rein Hänilase, koer.
Nüid on aga minu siga marru läinud, songib sõn-
nikut, wingub ja ei söö. Kui minu naene paari tunni
eest läks talle süüia wiima ja seal juures ruket sea-
dis hammustas siga, minu naese Mari Hunti käest,
Naene sõitis Sangastesse arsti juurde.
Teatet silmas pidades otsustasin Kaitse-liitlastest
Jaan Rebast saata asja järele waatama, siga
mahalaskma ja ühtlasi Laatre Endule sõitma waa-
tama kas on seal koerad lahti ehk ei, ja sellel
korral kui nad lahti on - maha laske.
Tagasi tulles teatas Jaan Rebane et ta olla
sea maha lasknud. Laatre vallas, Endu talus
olla mõlemad koerad lahti olnud, ühte olla
tema nendest lasknud kuid ära tappa pole tema
neid saanud, õhtu oli juba kätte jõudnud, pime,
ja Endu talu omanik Rein Hänilane hakkanud
teda kurjaste sõimama ja hoidnud ennast koer-
tel ees.
Otsustasin hammustatud Mari Hunti ühes
tehtud protokoliga Maakonna I Jaoskonna
Komendandi juurde saata.
märgitud
T. L. E. Kaitse Liidu
Ülemale
N 99.
Soola uult. No
17. Aleksander
Sein
Palun mind kaitse
liidu teenistusest
1. Kuu ajapääle wabastada
maale tööle, Kastre-
Wõnnu walda
Terikeste külase
Ango Taluse.
Paluja A. Sein
14 august 1919
No 3953.
Tartus 14 Augustill.
A. Sein on kõik se aeg. 1919.
II jaosk iseäraliku ametniku
kohuseid täitnud - seega korralikult
ja eriti k.e asutuse interessis tööta-
Tartu Kondi jahu wabrik töötab
Kaubanduse ja Tööstuse Ministeerimi
ülesandel ja kõik seal saadud Seep
läheb Sõjawäele nõuda sama
läheb Kondijahu Pollutöö Ministeerule
Wabrik peaks, ja saab 1 aprillist
peale kohe, wõib olla ka 3 wahetusega
tööle pandud kus siis nimetatud
meister wõib olla alalisest saadaval
olema peaks. Praegu on tema
seal oleks päewal tingimata
tarwilik ja paluks kui wõimalik
Jaan Wahit Kaitseliidu kohustest
wabastada ehk wähemalt öösel
teenistusesse kutsuda.
Tartus 30/III 19
Protokol No 5
Laatre walla nõukogu 9 aprillil 1919a
Laatre wallamajas.
Juhatus wallawanem: J. Kübar
"13" nõukogu liiget üleüldisest arwest 14,
nimelt. Fridrich Gross, Otto Kübar
Kusta Gross, Markus Kalamees, Peeter
Taldrik, Peeter Pärs, Jaak Kärk
Hendrik Puna, Kristjan Katro, Jakob
Teder, Jakob Karjus, Mihei Kaska
ja Andrei Bisnek
Protokolli kirjutas, sekretär. A. Sild.
Tartu Maakonna I j. k. Komendanti
eeskirja 5 aprillist s.a. No 813 põhjal pani
wallawanem nõukogule ette, walla kaitse
Liidu Ülema abile Willem Koolmeister'ile
toidu aineid wallast anda.
Palub sellekohast nõukogu otsust
sest et eeskirjas ei ole mingid määra
kui suur see norm peab olema.
Nõukogu seda asja kõige külgselt
läbi arutades leiab et nõudmises mingid
normi ei ole ette kirjutatud ja et Kool-
meister normi järele wilja sügisel kätte,
on saanud nagu iga teine kodanik
siis ei wõi nõukogu oma arwamise järele
ühtegi suuremat normi määrata, kuna
see terwe walla elanikude paha meelt
äratab, kui ühele hakkatakse rohkem
süia andma kui teine sunni teel saab.
Wabatahtlikult aitamine on aga
soowitaw. Seda tähelepannes ühel
häälel otsustas:
Willem Koolmeistrile sunduslikult mitte
normi määrata, wait maapidajatele
Mitmed
kasutatud wahid, kaitse liitlased, Ruska
ja sõjaliinile saiwad kutsutud. ja tuli
kiirelt uusi juurde nimetada, mis aga
küüthobuste ja meeste kokku
ajamise pärast teiseti wõimalik ei
olnud.
Niiisamuti tuleb wabandawaks
lugeda Arnold Rosenfeldti kodust
ära olek, kes ainukeseks wahiks Kesta
talult on, wiimane maksis
Wabatahtlikult, tema asemele wõetud
mehe palga, 3 M. ära, mis siin juures
saadetakse.
Rõngus, 12 Aprillil 1919.
N. 1820 Ajut Wallawanem. M Sööt
Sangaste kihelkonna Komandile.
Laatre mõisa saatab selle tähe
wija läbi sellekohase käsu põhjusel
15 puuta heinu, 16 puuta põhku ja
3 puuta rüki jahu. - 20 naela wõid ehk
raswa ei ole praegu wõimalik
saata, sest et Soome pojad piima
ärawiiwad.- Searaswa ei ole ka anda
et wäljamenejad sakslased siad ära-
rööwisid.
halwemaks ja lõppis 24 märtsil.
Lehm oli juba siis ka haige, kui
warandust üles kirjutati: ta ei
jõudnud enam üles tulla. Mis te-
mal wiga oli, ei tea mina. Lammas
lõppis äkiselt. Liine Liiw
Samal päewal ja samas asjas olen
üle kuulanud neiu Alma Peebu t. Riisi,
Anni talu omaniku, kes kõike ülemal-
toodud seletust sõnasõnalt tõendab,
kuid lamba lõppemisest ei tea midagi.
A.Riis
Samal ajal ja asjas olen weel üle
kuulanud Olga Liisa t. Põderi, kes
tõendab, et kõik kolm lõpnud looma
- hobune, lehm ja lammas - on hai-
ged olnud ja ära lõpnud, mida
siin oma allkirjaga tõendab
Pääle selle olen kõik arreteeritud
Rõngu wallawanem - miilitsionerile
Roosenfeldti ja Soodla üleküsimiseks
ja mulle tagasi saatmiseks
22 märts 1919a. N84
1919 aastal Märtsi kuu 22 päewal
minu Rõngu walla wanema Miilitsi
nääri Parweotsa poolt sai üle küsi-
tud käesolewas asjas Arnold Hanni
p. Rosenfeldt 43 a. wana, luteri usku,
kohtu poolt trahwimata, Rõngu
walla liige elu koht selles samas-
wallas "Kapta" talus; seletas järgmist:
20mal Märtsil s.a ei olnud tema kodu
kui oli Rõngu walla walitsusest
käsk toodud ilmuda sell samal
20mal Märtsil kell 12 päewa raudteed
wahtima; Tuli kodu weski juurest
kus seekord wiibis-kell 12 päewa, ja
siis läks ka kohe raudteed wahtima.
jõudis wallawanema abi Siimani
juurde kell 1/2 4. päewa, kes ka teda
kohe saatis raudtee peale, kus ka (kohe)
wahi korra peale astus: Süüdlaseks
ennast selles asjas ei tunnista, sell
26.VI 1919a
Tartu linna E. Kaitseliidu II jaoskonna
Ulemale
Sõjawäe Terwishoiu Walitsuse Ülema paewa
Käsuga olen oma endisest ametikohast
Tallinnast - siia III Tartu Sõjawäe haige-
maja aptegi juhatajaks nimetatud.
Kui sõjawäeametnik ei käi mina mitte
Kaitseliidu korralduse alla ja palun
seega teie eilast korraldust minu kaitse-
liitu ilmumise kohta lahkeste ümber
muuta
Auustusega
aptegi juhataja
6" Aprillil N 1829
Rõngu wallawalitsusele minule
sellesama peal seletuse saatmi-
seks Raudtee wahtimise käsu
hilise kätteandmise asjas Roo-
senfeldtile ja Soodlale
Kes oli kohustud
wahti saatma, kus Hain ehk Arnold Roosenfeldt.
XN128.
Rõngus, 5. aprilil 1919
Rõngu Komandant: H. Ilwes
Rõngu Komandandile.
palwega
Saadetakse tagasi, käes olew
protokoll ära lõpetada, sest et
selles käsu täitmata jätmist ei ole
ette tulnud, waid ainult hiljaks jäemine
kuna esimine jagu wahtisid õigil
ajal kohale jõudis ja wahi korra
oma kätte wõttis; Jaan Sootlale
ei olnud, wõimalik ennemalt käsku
kätte wiia, sest et 20 Märtsiks wälja -
2 aus kopfi rihma
1 haigemaja woodi
1 öö päitsed
1 sadul
1 lohutud rewolwre sumka
1 paar nahk trenkisid
1 haigemaja tekk
on Rõngu jäetud 1 pargitud nahk v nahka ei ole tootud
2 lagund schleid
Mõisa tõllahoonest sai
leitud järgmist 9. wardja päralt
Olewad sõjawäe warandust:
on Rõngu jäetud 1 paar säärega saapad ei ole tootus.
2 soldati talwe mütsi
2 soldati supi katlakest.
1 rewolwe suika
1 soldati lühike kasuk
1 present soldati suika
16 püssi rihma, mõned poolikud
Otsimise juures olid: Wardja
Miili wardja ei kirjuta alla
Päele selle olen mina walmis
Eesti waba riigiwallitusele
ära andma kui minu käest
nõudakse seda kroonu
Kraami mis mina olen
tõest ostnud. Kui kohustan
ennast ka seda üles
Märgitud kraami alal
hoidma nii kaua kui minu
käest nõudakse.
Mida tõendan oma
Tahad tõsta ilma hinda,
Täida woorustega rinda.
Mõtled asjad hästi teha,
Waewa oma waimu, keha;
Otsid juhti, tuge - otsi iseennast,
See on kindlam sõbrast, õest, wennast.
Tallinnas, 3.II.33.
A. Haksem.
Jutt liigub Maarjamaal, ta kannul naer ja its:
Kord kihla vedasid kilpkonn ja kaljukits,
kes varem vallutab neist kõige mäetipu,
ja rõõmsalt heisata saab kirka võidulipu.
Kui kokku lepiti, läks lahti võidujooks
alt orust, kajamas kus kriiskav konnakrooks
Küll kergejalgselt kits mäerada kitsaid käis
ja üpris tühine tal tõusuraskus näis,
ent jõudes tipule, kus päevavalgus kees,-
kilpkonn ju stoiliselt sääl teda ootas ees!
Kits küsis jahmunult: "Kuis siia said nii kähku?"
et jooks on asjata - ei maksa nelja sõita -
sest hõlpsam roomates on mäetippe võita."
15. mail 1940.
MKangilaski.
Vaim kandes kord triumfipärgi
ja kallist rüüd
praevardal väntas nuumat härgi.
Kuid nüüd? Kuid nüüd?
ja pärg on - pärg.
Ent, sõber, tea : nüüd vaim on vardas
ja väntab härg.
B. Alverit vabalt tsiteerides
August Sang,
20.dets.1938.
Umbtänav. Ahastus. Plekist roosid.
Ma möödun leinarongi lähedalt.
Majades unised mängutoosid
kääksuvad kähedalt.
Tolm. Päike. Fotograafi vaatekastis
hall ämblik nägudele võrku punub.
Suletud luugid. Lipud pooles mastis.
Kõik unub.
B. Alver
26. IV 1940.
Nii see inimhing on,
üks soow ajab alati
teist taga üks illusiooni
tõttab teisest ette, kuna
maailm kubiseb täis
ahwatlusi ja kiusatusi-
kuid pea püsti, selg sirgu
edasi, ikka edasi kindlas
usus meie maa ja rahwa
paremasse tulewiku.
Tallinnas Mari Raamat.
21/VII - 40.
Wurista, wurista laulurästäs,
Sügüsene siururästäs,
Oma poige perega,
Oma hullu hõimuga,
Oma kirewa küläga,
Terwe weliste wallaga
Wurr-di weski katusselle!
Must-, laulu-, hobese-
ja terwe kompaljongirästäste
tagasitulemise kuul 1933.
Arthur Adjon.
„Mina usun aga kindlasti, et kui meie
jätame üldisest olukorra moodustamisest
wäega inimese igakülgse arendamise, s.o.
nii hästi majandusliku elu kui ka sellega
kooskäiwa vaimse elu wabastamise, ...
et meie siis ei saa ikka kuigi kaugele...
Teie näete, et puu ei õitse, ja riputate
talle paberist õied külge... ja waimus-
tute siis selle üle.. rääkis Jürisson.
" üldine olukorra moodustamine, iga külgne
arenemine, kooskäiwa waimse elu wabas-
tamine"... Ütelge kas olete ise nii tark
wõi olete seda kustki lugenud?" Küsis
ta pilgates.
Jürisson ei wastanud midagi, waid
muigas kurwalt...
20/IX 1932.
"Rahwawalgustajast"
Arvan, et meie aja tähtsaim
poliitiline päevamure peaks olema-
korraldada eluliselt suunatult
riigi, ühiskonna ja isiku
vahekordi. Sest etatism oleval
kujul viib lõpuks riigi välja
inimeste südameist. Ja riik,
mis ei ela südameis, see sureb...
Ja rukis õitseb. Ja kaswab nisu.
Ja weskikiwi jahwatab, jahwatab.
Kuid palju on neid, kellel pärusaks isu,
Ja kelle näojume päew-päewalt kahwatab.
29.V.29
K. E. Sööt.
Kuulsal krahvil Monte-Cristol
rippus puusal raske pistol.
ähkides ta sauna tüüris
kus ta kallim ennast küüris.
Kuid Rinaldo Rinaldini
pistis müüri alla miini.
ja kui noorpaar puges põhku
lendas kogu krempel õhku
Betti Alverilt
ümber kirjutanud
Kusti Saag
Talveöö unenägu
a. 1936.
Nagu seeni kupatati meeli
ja siis puseriti vajutati.
Vimmad põhjalikult hajutati,
nii et kuuldi ainult ingli keeli.
Mõtted pisut pilgutasid mõistu,
kui said kokku vahel selja takka.
Siis jäid sosinadki varsti vakka,
nurgist nohinaid vaid kostis võistu.
Nõnda magat poldud enam ammu:
suudki pärani jäid hoogtöö-unes.
Tuli kärbes, seisatas ja munes,
ämblik võrkudega seadis sammu.
Kui kord ärgati, siis oldi rabat :
Issand, kes need küürud selga loonud,
maodki maani, ette eeslikoonud,
aga taha liputavad sabad!
Johannes Semper
et pesukausi lugu mitte tõsi ei ole ja Lassi
asi ei ole, waid isikusse puutub, kes seda ise
ka õigeks ei tunnusta, mida uskuma peab.
Kui Lass juba enne Mätsi kuu I koosolekut
teadis, et Aru nende juttude rääkija oli
siis ei oleks Lassil mitte õigust olnud Rätsepa
peale kaebada, waid Aru peale. Sellel põhjusel
tunnistab Lassi poolt tõstetud süüdistust kuri-
tahtliseks, mille all tema nii pika Seltsi tege-
wuse aja jooksul esimest korda kannatab.
Igatahes ei oleks tema ka Seltsi aastapäewal
Lassile "walelik" ütlema hakkanud, kuidas
ise wale ettekandmistega teda nõuda kaugele
ei oleks wiinud.
Lass ja Rätsep äratagandada selle asja läbi-
rääkimise ja otsustamise ajaks.
Koosoleku juhataja Peetsu ettepaneku peale
peakoosolek seadis järgmised küsimised
üles, mis hääletamisel äraotsustatud saiwad
ja nimelt järgmiselt
1) Kas Lassil oli õigust pesukausilugu pea-
koosolekule ettekanda
15 häälega otsustati: Lassil ei olnud õigust
pesukausi lugu ette tuua
2) Kas oli Rätsepal suurte kulude tegemise
pärast Lassi üle nuriseda õigust?
16 häälega 9 hääle wasta otsustati: Rätsepal
ei olnud mitte õigust suurte kulude tegemise
pärrast Lassi üle nuriseda
3) Kas oli Rätsepal, ehk ta kül ärewuses oli
Lassi õigusewastase tegewuse pärast pesukausi
lugu ettekandmisepärast, Lassile nii
käredaid sõnu "häbemata, walelik" - ütelda?
26 häälega otsustati: Rätsepal ei olnud
õigust neid karedaid sõnu Lassile ütelda.
4) Kas oli Lassil õigus Rätsepat süüdistada,
kui ta teaks, et Aru selle tühja jutu tegija oli?
26 häälega 1 hääle wasta Otsustati: Lassil ei olnud
õigust Rätsepa peale Seltsi ette kaebtust tuua,
sest et ta teadis, et Aru selle waletunnistuse
palkamise kohta tühjajututegija oli
5) Kas Saare asja üleültse Seltsi seletuse alla wõtta
wõi mitte? 16 häälega 14 hääle wasta
otsustati: Seda mitte Seltsi seletusele wõtta.
Koosolek on seltsiliikmete Lassi ja
Rätsepa oma wahelise tüli asja läbiwaadanud
ja leidnud, et mõlemad pooled süüdi on
ja on ühel häälel otsustanud.
Nii hästi Lassile kui ka Rätsepale järg
mise sisulist noomitust anda. Selts ei
soowi ja peab sündmataks, et tema liikmed
üks teise wasta põhjendamata ja haawawaid
sõnu tarwitawad ning sellega Seltsi elu
rikuwad. Selts mõistab sarnased liikmete
wahelised tülid täieste hukka, ühtlaisi was-
tastele kohuseks tehes oma wahel äraleppida
ja selles ega sarnases asjas mitte enam
Seltsi tülistada
See otsus sai Lassile ja Rätsepale selsamal
korral kuulutatud.
III.) Uute liikmete ettepanek: Peeter Lohuaru pan-
dis ette uueks Seltsi liikmeks Jaan Alajõgi
Wanka talust Kaiawerest Kudina wallast.-
IV.) Selti asjade korraldus: Laudade ärawedamist
Korknobeli platsi pealt Seltsi platsi peale kandis
ette koosoleku juhata ja Peetsu, mille kohta
määrati: Kolmapäewal 24 Märtsil s.a. laua wedu
ette wõtta, kuhu kõik liikmed platsi tulewad
hobustega ja jala.
siis walmis Landervaterit pidama, kui teda
aja kohasemalt muudetakse, nii kuidas waremalt,
läinud aastatel, selle kohta arwamisi ja
soowisid ette toodud. Suurem osa on Landesvater
poolt. Bürger soowib, et Landesvateri küsimus
päewa korrale tõstetakse, et siis näha saada, kumb pool
wõidab: noorem põlw, wõib olla, waadata hoopis
teisiti selle asja pääle, kui endistel aegadel.
Wil! Olesk hoiatab, et mitte kõrwalise asja
pärast, nagu seda Landesvater on, mis Si lasta
mitte tülli ei minta. Oleski äranähtuste järele
on need, kes siin nii sooja sõnadega Landesvaterit
soowitawad, karakteristikalikkude Si päämõtete
ja püüete wastu kõige enam külmad. Lõppeks
teeb koosolekul 16 häälega 8 wastu otsuseks
Landesvaterit aastapäewa pühitsemise pidul ära
pidada. Hanko protesteerib tehtud otsuse wastu
Pääle selle järgnewad läbirääkimised selle üle,
mill kellajal Landesvaterit pidada. ja keda
Soowitakse, et Landesvater kõige wiimats ära
saaks peetud, kui ettekanded kõik juba möödas.
Landesvaterite walimine: Tehakse hulk ettepanekuid
A. Lauri ettepanek: Landesvateriteks: P. Põldu, Kõppi ja Assa-
freid walida läheb läbi. Poolt -16, wastu 5 häält.
Esimese hääleäraandmise juures oli Beek'il Nigoli
hääl, Assafreyl-Markuse ja Lillil Adamsoni hääl.
dr. Hermanni ettelugemistelt puudusiwad läinud
nädalal: Moorson-ta, Wohrmann - ga, Pobol -ga,
Otsustuse alla tulid järgmised
asjad. Esstseisus tegi järgmisde
asjade üle otsust:
I. President andis ette, et Kaarli
muusika koor 30 oktobril s.a.
maskepidule mängima tulemise
eest 5 (wiis) rubla nõudwat.
Arwati: Koorile kolm rubla
anda, aga kui koor sellega ei
tule, siis tellimata jätta.
II. Arwati lähemast koos-
olekust hakates - edasi - iga
uue sisse astunud ja ka wanade
liigede käest allkiri wõtta, et nad
edaspidi täieste seltsi põhjuskirja
ja eestseisuse juhatus järele endid üle-
wal peawad
III. Arwati: Et edaspidi iga inime
ne, kes ennast seltsi liikmeks üles
anda tahab, peab ise koosolekule il-
muma ja ennast ise koosolekule
ülesse andma, ühtlasi peab ka
wiiskümmend kop. sisseastumise
raha sisseandes äramaksma, meeste
rahwas, aga naisterahwas kaks
kümmend wiis kop. Liikmed saawad
järgmisel koosolekul wastu wõetud.
IV. Arwati: Käesolewal aastal eest-
seisuse liigete walimine Detsembri
kuu eees ära pidada, kus ka re-
wideerijad ära saab walitud. Eest
seisuse liigete wahetamine ja aasta
üleüldine aruanne saab järgmisel
koosolekul olema.
V. Arwati: Järgmine koosolek
sissetulnud kirjakogusse 62.k, nõnda et
kirjakogus praegu olemas on 2161 nummert.
Kõnesid kanti ette 7, arvustusi 18. Üleül-
diseid koosolekuid peeti 16, kutsutud k. 6,
erakoosolekuid 13. Laitusi jagati wälja
34 2/3. Nendest on 11 2/3 laitust Eestikeelsetest
ettelugemistelt põhjuseta puudumise
pärast antud. Seltsist lahkumisi
tuli ette 10 korda. Kaebtusi tõsteti
17korda.
Joh. Kõpu kõne, Mag. J. K.. Lohmanni 1900 I p.
on ikka weel arwustamata. Pannakse
ette Kõpu kõne kõneks wastu wõta. Poolt kõik
Laekahoidja aruanne. P. Põld.
Pääkassas on 21 rbl. 55k., raamatukogu
kassas 8 rbl. 56 kp. Wehklemise lawa kassas
150 rbl. 7k. Muusika kassas 25 rbl. 90 kop.
Raudwara kassas on sula raha 267r. 91 kop
Mitmesuguste wärtpaberidega ja wõladega
on kõik kokku 1989 rbl. 10 kop. poolaasta
algul. Poolaasta jooksul tuli sisse sularahana
680rbl. 92k.; wälja läks majaehituse
kassale 922rbl. 24 k.
Nõnda on raudwara kassas olemas kokku
2168 rbl. 69k.
Majaõnnistamise hääks on poolaasta
jooksul sisse wõetud 51 rbl.
e. Majanduse aruanne: W Raam
Poolaasta jooksul on 391 rbl. 91k.
eest mitmesugust kaupa sisseostetud.
Jällemüümisega on sisse tulnud 453rbl.
14 kop. nii et kasu 61 rbl. 23k. suur
on. Petroleumi ja mitmesuguste
mu tarwituste pääle on ära tarwi-
tatud 51rbl. 46k., nii et puhas kasu
9 rbl. 77 kop. suur on.
Raamatukogu aruanne- S. Talwik.
Raamatukogus olemas eestikeelseid raama-
tuid: 3678 nr. 4768 an. 5220 tr. 6185 raam.
Wõerakeelseid raamatuid: 1310 nr. 1907 an.
1974 raam. Soomekeelseid raamatuid:
191nr. 375 an. 386 raam. Lugemiselaual
oliwad kõik Eesti keelsed ajalehed; pääle
selle weel wõerakeelsed: Düna Zeitung,
Protokoll No 25.
muusiku ja laulu seltsi
"Salme
Omas ruumides, eestseisuse koosolek
Pühapäewal 2 Detsembril s.a.
Koos oliwad
Tehti otsuseks Teisel Jõulu pühal
26 Detsembril. s.a. Pidu õhtu toime
II. Niisamma otsustadi Pühapäewal
13 Januanil 1908 aastal. Pidu õhtu
Näitemänguga toime panna, määrati
pidu kord ja piletite hinnad
Protokoll Nr 26.
"Salme"
omas ruumides.
Üleüldine liikmete koosolek
Pühapäewal 16 Detsembril 1907a.
Koosoliwad 40 liiget ja 27 wolitud häält,
arwati koosolek otsustamise wõimuliseks
Koosolekud juhatas President H Kask
Sai wiimase üleüldise koosoleku protokoll
kirjatoimetaja poolt ette luetud X. punkt.
Raamatu kogu põhjendajate liikmete aasta
maks ei saand kinnitud, tuleb järel kuula-
tada, kes tõeste raamatu kogu liikmed on,
selle toimetajaks jääb eestseisus ja Johan
Oidenmann.
II. Sai raamatute lugemise asjus läbi
räägitud, ühe lugejale wõib kaks kuni
kolm raamatud wälja anda, kahe kuni
kolme nädali peale, neid raamatuid ei
tohi lugeja teise peresse edasi anda.-
Wõerad lugejad maksawad aastas 1 rubla
ja peale selle raamatu wäärtuse sisse.
Nädali lugeja maksab 2 kop. raamatu
pealt. Raamatute wälja andmine iga Püha-
päew kella 12 kuni 2.- raamatuid kogust
lugemiseks wälja wõtta wõiwad ka seltsiliik-
mete lapsed.
III. Aasta pidu hakatus on kell 4 p.l. Iga
liige wõib ühe wõera ligi tuua. Naesterah-
wad kaartidega ei wõi wõerast mitte ligi
tuua. Lauljad ja muusiku koorid saawad
kümme (10) rubla eest süüa. Pidu söögist
osawõtjad peawad üks nädal enne Puhwet-
sikule üles andma ja raha sisse maksma
söögi pilet maksab 50 kop.
Eesti seltsil Bakus 4 Nowembril 1912.
Koosolekule on ilmunud 14. liiget
Päewakord:
Eestulewa talwe seltsi tegewusest äramääramine
Põhjuskirja muutmine
Küsimused, mis koosolekul ette wõiwad tulla.
Tänaseks koosoleku eesistujaks saiwad walitud hr. Puur ja protokolli
kirjutajaks M. Raha
Pääkoosoleku otsused
Küsimine on järgmiselt ära otsustatud
Tuli arutusele laulukoori asutamine, mis järgmiselt ära sai otsustatud.
Laulukoori asutamine jäi is. Wellau ooleks, muidugi kui temal seda on
organiseerida võimalik. Raamatukogu muutmine on tänases koosolekule
kõrwale jäetud kuid on esimehel luba pidute tarwis luba ilulugemiseks
raamatuid wäljakirjutada. Otsuseks on tehtud weiksemaid perekonna
pidusid tihedamalt toime panna ilulugemistega ja kui wõimalik
lauluga ja ka kõnedega. Esimeseks piduks on näokatte pidu määratud
24 nowembri pääle ja kui eel õhtul ruum saada siis järgmisel
laupäewal. järgmine pidu jääb määramata ja jääb pidukomisjoni
aja määramine.- perekonna õhtu 15 dets. Perekonna õhtu Jõulupuuga
26 dets kuni 6 jaanuaril ja suurem pidu Jaanuari lõpu ehk
webr.
poole. Pidu komisjoni liikmeteks saiwad walitud. Pr. Pr.
Seller, Kolk, Wellau, Puur, Raha. Korteri küsimuses on wolitatud hrd. Puur
ja Wellau kod Läti seltsiga läbirääkimisi pidada ja selle kuludeks
kuni 220 rub. (kaks sada kaks kümmend rub) määranud aastas
Põhjuskirja muutmine on tagasi lükatud.
Pileti hinnad Maske piduks.
Meesterahwad ilma masketa
Naeserahwad
Maskes naesterahwad ja meester.
12. Seltsi lasewad terwitada wil! Perli - J. Lauri läbi, wil! Arro -
Kadaka läbi ning wil! Kapp- P. Põldu läbi.
13. Hanko paheb, et Seltsi liikmed sell korral, kui Seltsi kor-
teris palju inimesi koos on, wõimalikult palju eestikeelti rääki-
da, kõigewähemalt ükstõisega. Beek soowib, et Seltsi liikmed nime-
tatud kordadel wärwisid kannaks, muidu wõiks neid kergesti wõe-
rastega ära wahetada, mis temale mitte ei meeldida).
14. Assafrey soowib teada saada, kas need rebased, kes orchest
ris kaasa mängiwad, muusika õhtutel ka rebaser kohuseid peawad
täitma. Esimees wastab jaatawalt. Assafrey palub, et esimees
neile seda meelde tuletaks. Wanamees tähendas, et tema on alati muu-
sika õhtutest osa wõtnud, pole aga mitte rebaste juures tõrkumist märganud.
Täh. ad pkt 3. Lause: "Seda silmas..... Kõik poolt" maha kustutada.
Täh. ad pkt. 13. Sõnad: "mis temale mitte ei meeldida" wälja jätta.
VII. /600/ Üleüldine kirjandusline
koosolek, 13. paastu k. p. 1903.
1. Minewase koosoleku protokoll loetakse ette ja wõetakse
mõne tähendusega wastu. Okt 13 kohta seletab wil! Olesk: tema
polla mitte sellkorral koosolekul juhtunud olema, kui Beek sarnast
soowi ette tõi, aga Seltsi liikmed peaksiwad tähele panema, et awalik
wärwide kandmine ainult wilistlaste perekonna õhtutel ja Seltsi
korteri ruumides lubatud on, mitte aga awalikkudel pidu õhtutel,
mille liiki ka A. Tamme kontsert /6.III.03/ arwata tuleb.
2. Leik kannab oma kõne: "Ühiselulistest jältistest" ette.
Kõne sünnitab läbirääkimisi. P.Põld tähendad, et kõneleja pole näitus-
te waral ligemalt äramääranud, mis ta sõna: "jätised" all arwas,
sest et ainult definerimine mitte küllalt mõistet selgeks ei tee.
Bürgeri arwates ei wõiwat sellest kõnest suurt lugu pidada, olewat
liiga lühidalt wälja töötatud. Hanko seletas, meie pole siiamaani
weel harjunud eestikeeles teaduslikka töösid lugema, weel wähem
neid kuulma, sellepärast pole ka ime, et meie ettekantud, enam
ehk wähem teadusliku sisuga kõnest mitte hästi aru pole taht-
nud saada.- Kõne ettekandmise ajal saab Reier manitseda.
3. Arwustusi pole mitte sisseantud. P. Põld tuletab arw! kom!
tema kohuseid meelde, ja soowid, et ta sisseantud kõnede arwustus-
II (567) Erakorraline kutsutud
koosolek 2 küünla-kp. 1902.
Seltsi liikmed on kokku kutsutud
et selle üle aru pidada kas Seltsi
wilistlase Dr. Leesmenti pulmast
osa wõtta wõi mitte, sest laulatus
on Saksa keeles ja pidu saksa
laadi olla. Pikkema läbirääki-
mise järgi tehtakse otsuseks 17h, 1 wastu.
Selts jääb sellest pidust eemale
sellepärast et osawõtmine
Seltsi püüetele ja sihtidele kahjulik
oleks ja awaldab ühtlasi tungiwalt
soowi et keegi Seltsi liige osa ei wõttaks.
III (568) Üleüldine kirjandusline koosolek
7 küünla-kuu päewal 1902.
Esimees teatab et Riiwes oma wõlad tasunud
ja jälle Seltsi liige olla
2. Wiimaste koosolekute protokollid loetakse
ette ja wõetakse wastu.
3. Esimees teatab et Seltsi liikme Reinholdi isa
surnud. Selts auustab tema mälestust üles tõusmisega
4. Bürger loeb oma kõne "Hagulidest" ette ja
P. Põld: Wõitlused jesuitlastega Tartus. Et
P. Põllul üks kõne kõneks wastu wõetud
on, ei ole temal enam tarwis kõnet kirja
likult sisseanda. Sellepärast palub tema
koosolekut oma kõne kohta kohe otsust teha.
Tema kõne pannakse kõnekorra täitmiseks
ette. Poolt 16, wastu -0. Sellega P. Põllu
kõne kõnekorra täitmiseks wastu wõetud.
5. Si! ametnikude aruanded läinud
poolaasta kohta. A. Simm
a) kirjatoimetaja aruanne: Saadetud 116 kirja
Lastaaia kui iseseiswa seltsi esimene
koosolek sai 5. mail 1908a. kell 5 p. l. Wane
muises ära peetud.
Seltsi asutajad liikmed s. o. need liikmed,
kes põhjuskirja kinnitamisele saatmiseks alla kirju
tasid on: pr. Jõgewer, hra cand. Tõnisson, Dr. Koppel, Dr.
Schulzenberg, pr. Eller, Dr. Kallar, prl. M. Reimann
Koosoleku juhatajaks waliti pr. Jõgewer
Juhataja luges päewakorra ette, mis muutmatalt