Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
ühel häälel Hendrikson, Ilmar. (poolt
20. häält).
Koosoleku juhataja luges ette Pärnu-
maa Tätevkomitee Maasakonna
juhataja sm. Otti ringkirja 3. aug. 1949. a.
nr. 96. mis pandi üldkoosolekule
hääletusele. Hääletuse tulemused
olid, ringkirjas loetud määruste
vastuvõtmise poolt 19. häält, üks
erapooletu.
Sm. Saar, Aug. tegi ettepaneku
anda anda kolhoosiliikmete töö-
jõulistele perekonnaliikmetele kes
varem tegelesid omas majapidamises
põllutööl tähtaeg 16. aug. s.a. haka-
ta kolhoosi liikmeks, vastasel korral
teha ettekanne parteile. Ettepanek
võeti üksmeelselt vastu täitmiseks.
Kantselei sisustamine nagu kapid, lauad,
pingid ja akna kardinad saab osta
siis kui kolhoos saab sisemisi summasid.
Juhatus esitab üldkoosolekule loomade
jõusööda ostmise osas 2000 kg. ja
piimakannude, piimakannude puhastus
harjade ja jahutusnõude osas umbes
5000 rbl. Toodud laenusumma tegemiseks
esitada otsus üldkoosolekul kinnitamiseks.
Juhatus otsustas üldkoosoleku kokku
kutsuda 25. mail s.a. kell 21.00 järgmise
2. Uude liikmete vastu võtmine.
3. 1949 a. II kv. piima ja lihanormi
teistkordne läbiarutamine.
4. Loomade jõusööda ja piimakannude
5. Ühistatud inventari võlgade üle
võtmise küsimus kolhoosile.
6. Brigadiiri palkamise küsimus.
Jooksvate küsimuste all juhatus
otsustas A. Tomsoni hobuse kohta kolhoosi
võtmiseks, selgitata kas hobuse kohta
on võlga siis võlaga võtta või ei ole
võlga siis jääb hobu kolhoosi.
Juhatus otsustas järgmistest isikutest
säädida kolhoosis tuletõrje meeskonna.
Tomson, Herman Rubin Jaan, Kruusman,
August Jürimäe, Jaan Saar, August
Tiivits Priidu Õepa, Elmar Moose,
Rudolf Seppanen, Albert Kandima,
Jaan Esialgse organiseerimise võtab oma
peale Rubin, Jaan
Koosolek lõppes kell 18.00
Aseesimees: HTomson Kirjatoimetaja: J. Rubin RMoose
Kolhoos "Kalmu Hiis" juhatuse koosolek,
peetud 12. aug. 1949. a. algusega kell
21.00 kolhoosi kantselei ruumis, koos olid
esimees Moose, Jaan asesimees Tomson, Herman
kassapidaja Saar, August ja juhatas liige
Rubin, Jaan
1. Ringkiri nr. 96 3. aug. s.a. läbiarutamine
2. Rajangu valla, kolhoos "Ühendatud Jõud"
läkitus läbiarutamine.
3. Sissetulnud kirjad ja avaldused.
4. Hobuste väljapraakimise küsimus.
5. Üldkoosoleku kokkukutsumise küsimus
ja päevakorra koostamine.
6. Joosvaid küsimusi.
Juhatus arutas läbi Pärnumaa Täitevko-
mitee Maaosakonna juhataja sm. Otti
ringkirja 3. aug. 1949. a., kutsuda kõik
kolhoosiliikmete töövõimelised perekonna-
liikmed, kes ennem eramajapidamistes töö-
täsid talus kolhoosiliikmeks. Otsus esitada
Juhatus läbilugenud ja arutanud Ra-
jangu valla "Ühendatud Jõu" kolhoosi
läkituse, võttis vastu järgmise otsuse.
Täita teravilja norm 100%15. aug. s.a.
teraviljast tasuda 80% toitteraviljas.
Lihanorm tasuda 30 aug. s.a.
Heinanorm on tasutus 100%.
Teraviljakülv lõpetada 25. aug. s.a.
Viljakoristamine lõpetada 15. sept. s.a.
Viljapeks lõpetada 20 sept. s.a.
Sügiskünd lõpetada 1. okt. s.a.
Otsuse allakirjutajaks valiti järgmised
Kolhoosi esimees Moose, Jaan.
tootmisplaani, ja kinnitada kolhoosi 1949 a.
tulude-kulude eelarve rahaliste tuludega summas
52578 rbl; kuludega kindlustus- ja teiste maksude
tasumiseks summas 3345 rbl; kuludega toomis-
vajadusteks summas 15150 rbl ja administratiiv-
majanduslikkude kuludega summas 1050 rbl.
Üldkoosolek otsustas kohustada arveametniku
kohusetäitjaks brigadiir Seppenen, Alberti ja bri-
gadiiri kohusetäitjaks esimees Moose, Jaani.
Üldkoosolek otsustas ühel hääle maha
võtta teise allkirja õigus riigi- ja põlluma-
Hendrikson, Ilmarilt.
jandus Panga Pärnu osakondadest ja anda
teise allkirja õigus kolhoosi arveametniku
kohusetäitjal Albert, Seppenen'ile alates 23 sep. s.a.
Üldkoosolek otsustas jätta kolhoosi liige
sm. Saar Triinu avaldus lehma ostmisest
otsustada järgmisele üldkoosolekule.
Protokollile allakirjutajaks valiti ühel häält.
sm. Moose, Rudolf ja sm. Tomson
Koosolek lõppes kell 23.30
Protokollile allakirjutajad: R Moore
H. Tomson.
ka Austrias asuwaid eestlasi üle
piiri minekuks. Siit äraminek on
EESTI PUNANE RIST
kaunis massiline. Kui suur osa eestlasi siit ära
sõidab, siis peawad ka kohalikud E. P. Risti tegelased
oma abistamise ja organiseerimise töö wiima üle
Austria piire ja selleks on wajalikud alalised sõidu-
load. Mis puutub sõjawangidesse siis ei ole Austrias
eestlasi sõjawange mitte üle 100 inimese. Edasiõppijaid
ülikoolides on siin ainult mõned üksikud, kuid lapsi,
kes wajawad kooliharidust leidub kõikjal palju.
Laste seisukord riiete suhtes on eriti halb, sest nad
kaswawad wälja oma riietest, uusi ei ole ka raha eest
wõimalik osta. Talwe külmade ilmade tulekul ja
kütte puudusel on karta haiguste tekkimist. Elektri
ahjud, soendamise kottid, keeduplaadid aitaksiwad
kergendada meie olukorda, kuid neid on raske saada.
Tiroolis ja Vorarlbergis on rahwuslikud sõjapõgenik-
kude esindused – komiteed suletud, nende asemel
tahetakse kutsuda ellu ühist sotsiaalset asutust,
milline tegutseks kõikidesse sõjapõgenikesse puutuwais
küsimustes. Kuid sellest asutusest on seni wähe
kuulda olnud. Nii on praegu Eesti, Läti, Leedu
Punased Ristid ainukesteks rahwuslikkudeks asutusteks,
kus sõjapõgenikud oma häda kaebawad ja abi otsiwad.
Eesti P. Rist annab informatsiooni, kirjutab palwekirju,
annab tõendeid, korjab annetusi ja püüab korraldada.
wajalist abi sääl, kus see hädatarwilik.
Kahjuks teatawail poliitilistel põhjustel Rahw. P. Rist
on wäga reserweeritud olekus Balti rahwaste suhtes, olgugi
et meil riigid juurdiliselt ei ole tunnustatud Venemaa
osana, waid ainult okupeeritud maana.
takistatud wastawate sõidulubade
puudumise tõttu. Kohalikud Prantsuse
sõjawõimud teatasid, et nemad annawad pikemaks
ajaks edasi-tagasi sõidu load ainult siis, kui
Rahwuswaheline Punane Rist toetab säärase sõiduloa
andmist, või annab selleks otstarbeks wastawa tunnis-
tuse. Hra Jorki arwamise kohaselt on soowitaw, et
mina isiklikult astuksin tihedamasse ühendusesse
kõigi teiste eesti esindustega ülewal nimetatud küsimuste
selgitamiseks. Tema isiklikult kahjuks ei saa aga anda
selleks oma soowitusi siin Bregenzis, waid seda wõib
teha ainult Rahwuswahelise Punase Risti juhatus
Genfis, eeldusega et alalise sõidu loa saamist toetab ka
kohalik Eesti saadik.
Palun Teid hra K. Selter, kui meil saadikut ja
ministrit lahkesti kaasa aidata selleks, et hra E Madissoole
ja minule antakse R. P. Risti poolt vastaw tunnistus
et meil on waja sõita sõjawangide ja sõõjapõgenike abistamise
otstarbel ning, et selle tunnistusega wõiksiwad arwestada
ka kohalikud sõjawäe wõimud alalise edasi-tagasi
sõiduloa andmisel. Nüüd, kus aeg on kätte jõudnud, kus
meil eestlased ka ühe korra tõsist abi wajawad, arwan,
et R. P. Rist soodustab ka omalt poolt meie enda organi-
seerimist ega keela selleks ka oma kaasabi.
Kui meil käes tarwilikud andmed eestlaste kohta
siis on soowitaw, et ka Teie lähemalt tutwuneksite eesti
D-P.de olukorraga ja E. P. Risti tegewusega, selleks oleks
wajalik isegi isiklik kokkusaamine Teiega.
Eesti sõjapõgenikkude elutingimusi tuleb weel
palju parandada ja mõnel pool põhjalikult ümber
korraldada. Ameerika ja Inglise okupatsiooni tsoonides
on elutingimused tunduwalt paremad kui Austrias.
Hard am Bodense 5 nowembril 1945 a.
Wäga lgp. Hra K. Selter
Kawatsesin juba mõni aeg tagasi Teile kirjutada
ja selgitada meie eesti sõjapõgenike eluga ühenduses
olewaid küsimusi, kuid igapäewased toimetused
ja liikuw mustlase elu ei soodustanud seda kawatsust.
Nüüd, kus kohalikud ametiwõimud wälismaalasi-
sõjapõgenikke nii halwasti kohtlewad, et iga
eestlane siin on õnnelik, kui tal awaneb wõimalus
saada sõiduluba ja pääseda asjadega üle Austria
piiri, ei wõi enam oodata ja ma pean oma kohuseks
Teid informeerida meie eestlaste elust, lootuses
et saate abistada oma mõjurikka sõna läbi
Rahwuswahelise Punase Risti juures, meie eesti sõja-
põgenikke. Meie eestlaste elu siin teeb raskeks
asjaolu, et Austria kohalikud wõimud teewad
takistusi wälismaalastel talwekorterite leidmiseks
ja sinna asumiseks. Korteritest wäljatõstmisi
tuleb sagedasti ette ning sõjapõgenikke sunnitakse
elama kütmata laagrites ja ühistes ruumides.
Laagri toit, mis praegusel olukorral waewalt teeb
wälja 1000 - 1200 kalorit ja mille eest tuleb tasuda
RMK. 50 - 60 kuus isikult, on wäga kehw. -
Mitmel eesti sõjapõgenikul pole talweriideid, pesu,
jalatseid ega küllaldaselt raha.
Omal ajal saiwad eestlased Prantsuse Punase Ristilt
siin Voralbergis toidupakke 4000-5000 tükki, mis toidus-
tamiseks palju kaasa aitasid. Need pakid olid
3-4 a. wanad, peasjalikult määratud prantsuse sõjawan-
gidele. Dachau Buchenwaldi ja teiste wangilaagrites
olijatele. Loomulik, et nende pakkide sisu oli osalt
ka alawäärtuslik; juust kuiwanud, kuiwikud hallitanud
oad koitunud j.n.e, kuid siiski leidus ka palju wäärtuslikke
toiduaineid, ning eestlased on nende pakkide saamise
eest wäga tänulikud, sest nad aitasid kaasa raskel ajal.
Mõni aeg tagasi näitas hra E. Madissoo mulle
Teie kirja, milles teatate, et on lootust saada ligi 200.000 dol.
Ameerikast Eesti riigi kullafondist eesti sõjawangide
abistamiseks, sõjapõgenikkude toetuseks ja Prantsuse
Punase Risti poolt saadud toidupakkide eest tasumiseks.
Et kõiki neid küsimusi ka kohapeal selgitada ja wasta-
waid eelarweid teha, on vaja luua kontakt kõigi Saksamaal
s.o. Ameerika ja Inglise tsoonides asuwate eestlastega ja
E. Punase Risti sealsete wolinikkudega.
Hra E. Madissoo ettepanekul E.P.R. wolinikkude koosolekul
tehti minule ettepanek sõita Saksamaale ja kui see
tarwilik, siis koos hra E. Madissooga Schweitsi. 5 nov. käisin
mina koos hra dr. Kirsimäega, end. eesti komitee esimehega
Vorarlbergis). Bregenzi Rahwuswahelise P. Risti esindaja
hra Jorki juures selgitamas meile wäljaantud pakkide
asja, mille kohta endised komitee tegelased soowisiwad täienda-
waid anmeid saada. Hra Jorgil ei olnud ka kindlamaid
andmeid eestlastele väljaantud pakkide arwu kohta.
Kõiksuguste eelarwete tegemiseks ja ülewaate saamiseks, oleks waja
kindlamaid andmeid koguda eesti sõjapõgenike üle nende
asukohtades wäljaspool Austriat. See töö on aga täiesti
Kuna osa meie eestlasi elab laialipillatult, siis on
praegu üheks peaülesandeks inimeste koondamine
ühistesse asukohtadesse. Tuleb pidada läbirääkimisi
kohalikkude kõrgemate okupatsiooni wõimudega ja
UNRRA-ga, seda ülesannet täidab ka E. P. Rist. Suure-
mates koondistes on eestlaste ühiskondlik elu parem
korraldatud, on wõimalik anda lastele kooliharidust,
organiseerida tööd, anda arsti ja muud wajalikku abi.
Praegusel korral siin Prantsuse tsoonis wõiwad
eestlased saada ainult kõige lihtsamat kehalist tööd,
waatamata oma haridusele ja elukutsele - wäga wäikese
tasu eest, mis ei küüni elu ülespidamiseks. Kõik need
aga, kes praegu püüawad minna üle Austria piiri
on hirmul, et neilt piiril ära wõetakse toiduained
Eestist ligi toodud wäärtasjad, tehnilised esemed ja
raha, mis üle RMK. 250.- Eesti Punase Risti poolt
olen mina Bregenzis wäljaannud tõendusi eestlastele
nende asjade kohta, mis on toodud Eestist ja seni on
Prantsuse sõjawäe wõimud neid tõendeid tunnistanud
ja lubanud nimetatud esemeid ainult käsipakkide
ulatuses wiia ülepiiri. Kuid on ettetulnud ka mõningad
juhud, kus toiduaineid, wäärt asju ja üle RMK. 250 raha
on ära wõetud. Kahju, et meie inimesed, kes siin midagi
pole saanud osta, nüüd oma wiimase wara peawad kaotama.
Wõib olla ehk Teie, kui eesti saadik saate mõjutada R. P. Risti
kaudu, et meil sõjapõgenikud saaksid ligi wiia
üle Austria piiri raha ja kõik Eestist toodud asjad
ka suuremal määral kui käsipakkides?
Mõnelgi on kodust toodud wäärtasi ainukene
warandus, mille müügist ta loodab end elatada.
Wastasel korral on nad sunnitud elama teiste
armust, mis nii mitmelgi wäga raske.
Nagu kuulda korraldawad ameeriklased ja
inglased oma tsoonides Balti rahwastele eeskujulikke
laagreid. Need eestlaste koondised ahwatlewad-meelitawad
Siin juures saadan selle 100 y.
peale allkirja, ja kulleri tunnistuse
mis oleks pidanud ühtlasi pakiga
Teile äraantud saama.
Teie kirjutate et ma kodanikude
Kodumaale sõidu wõimalustest ja
W. walitsuse seisukohast selles asjas
Teile teataks oma eelminemais kirja-
des ma lühidalt püüdsin seletada
kui wähe on lootusi kodumaale,
pääseda neil kellel teeraha puudub
Põhjusmõtelikult ei pane kodumaa
kellegi korraliku Eestlase eest ust
kinni, tulgu see kust ta tuleb, ja
W. walitsus oleks walmis olema
aitama kõiki kodu kippuwaid koda-
nika, on seda teinud ja teeb wiimase
wõimaluseni. Kui palju Eestlasi on
peastetud Sowijeti paradiisist teate
Teie paremini kui mina. Kui palju
waewa raskusi ja kulusi on olnud
W. Walitsusel wiimase kahe aasta
jooksul warem wenemaal elanud
Eestlaste opteerimise, kaitsmise ja
kodutoomise asjus. Kui suurt jõuu
pingutust nõudis pantwangide peast-
mine minew aasta, sellest wõiks mina
kui üks neist peastetutest pikkalt Teile
seletada. Kõiki neid kulu ja raskusi
on wabariik kannud ainult inimeste
peastmiseks sellega omale 50-60 tuhat
ärarööwitud, nälginud, pool-kerjust
kodaniku juurde saades. Õieti ei
ole wabariigil kõigist sellest tööst ja
suurtest kuludest riiklises mõttes
miskit kasu. Raskel tundidel ei
olnud neid ühtegi isamaale abiks
Oleks Wenemaal wähegi paremad
tingimised olnud ei oleks Eestisse
ühtegi optanti tulnud- ehk oleks
neid õige wähe olnud, ja Eesti oleks
ilma nendeta arwatawasti wäga
iluste wälja tulnud. Kõik sissesõit
nud Eestlased praegugi tunnewad
endid seal ajutised olewat ja wahi-
wad kõik Egiptuse lihapotide
poole tagasi. Iseenesest mõista ei
saa elu Eestis ja kogu Europas kunagi
nii waba ja lai olema kui ta Wene-
maal, iseäranis, Siberis oli.
Kullerpost.
Reversaal No 19
Järjekorra No sihtkohal
Saatja Wälisministeerium
Vastuvõtja Wladiwostoki Esitaja
Kulleri nimi ja adress K. Sander, S. Arehna t 24, Tallinn
Kullerpassi väljaandmise kuupäev ja No. 70 18.II 22.
Kullerile allkirja vastu äraantud saadetuste arv, No No ja liik üks pitseer. pakk
Ülevalnimetatud saadetuste juures on nimekirjad No No 54
(koht, kuupäev, allkiri)
KVIITUNG. Ülevalnimetatud saadetuse vastuvõtnud
(kuupäev)
Märkus 1. Reversaal kirjutatakse 4 eksemplaris, millest üks jääb saatja kätte ja kolm saavad kulleriga sihtkohta saadetud; nendest
saab üks eksemplaar kullerile sellekohaselt kviteerituna tagasi antud, teine samuti kviteerituna saadetakse saatjale tagasi ja
kolmas jääb vastuvõtja kätte.
Märkus 2. Kullerpass jääb vastuvõtjale alalhoidmiseks.
Christian Sander
Tsingtan 24/VIII 1922
Tsingtan-China
Saga-machi N 13
E. W. Esitaja Dr Lohk'ile
2/9 - 22
N 651
Wladiwostokis
Wäga austatud H-ra
Teie kirjad 29/VII ja 1sest aug, s.a ühes
tschekiga 100 Yeni peale sain alles neil
päiwil kätte, sest olin kodust ära
Shanghais j.n.e.
Tänan südamest raha saadetuse
eest. Praegu pean seda wastu
wõtma sest minu finantsid ei ole
Sowijeti omadest paremad. Kui mu
asjad aga jälle weidi paranewad
Küll ma siis kas Teile ehk otse
W. walitsusele maksan selle summa
tagasi. Sest minu sõit Harbini
oli ikkagi rohkem isikliku huwide
pärast tehtud, osalt ühe firma
käsutusel, nii et paki  wiimene
iseäralisi kulusi mulle ei teinud
Kodumaal tunnewad kõik sissesõitnud
kodanikud endid kui kiilud teiste
wahel olewat. Ei ole ja wõigi olla
paari aasta jooksul weikses sõja-
ja rööwimistega ärakurnatud Eestis
miskisugust üliloomulist majandus-
list tõusu, mis wõimaldaks nii palju
juure tulnutele töö ja leiwa saamise
Eesti maapind ei ole ka laiemaks ega
pikemaks wenitud sellepeale waatamata,
et teda nii wenelased kui sakslased.
igatpidi tirisiwad ja kiskusid
Kõigis walitsuse asutustes antakse
kohad eestkätt neile kes alati Eestis
elanud.
Siiski nii ehk teisiti on ikkagi suurem
osa sissesõitnutest kohta ja tööd
leidnud ja elawad kõik tuhat kord
paremini kui wene paradiisis inimese
liha süües. Et Eestisse nii palju oma
uusi kodanika on juurde tulnud ja
peale selle weel mittu tuhat wene
pagulast ja juuta seal elab on
elu kaunis raske ja kitsas. Iseära
mis raske on korteriküsimus.
Kõige sellega on ka äraseletataw
waenulik tunne rahwa seas ja
Seltskonnas sissesõitnute wastu
wäliselt ei ilmuta see tunne ennast
just wäga terawalt ega silmapaist -
walt - on aga iga sammu peal
tunda -
Teisest küljest on optantide seas soow
Wenemaale tagasi minna nii pea kui
seal asjad paranewad.
Et Eesti Walitsusel ei ole miski tingi-
misel wõimalik rahaliselt toetada
Kodanikude kodu sõitu kaugest,
Idast ja et Eestis praegu koha
saamine ja elutingimised just kõige
kergemad ei ole, siis teatan siin
soowi mis wämini poolt avalda-
di ja soowin ka omalt poolt:
Kõigil kellel teenistus on ehk miski
muu wõimalus elada siin, mitte kodu
kippuda. Kordan weel, Europas ei ole
elu mitte kerge.
Et Eestlaste elu K-Idas iseäranis K-Ida
wabariigi piirides mitte kerge ei ole
on Wab. Walitsusel wäga heasti
jõuuab et teda kusagil Urali ümber nälginute
banded ära ei rööwi, nii kui see hiljuti
Siberist kodusõitjate Eesti optantidega juhtus.
Paljud said surma - kõik rööwitud.
Pea takistus on aga see et Sowijeti wõi-
mud ei saa sellega kuidagi lepida kui
siit läheks terwe rong inimesi oma wara
natukesega läbi Wenemaa ja puutumata
üle piiri. Kuidas seda wõib lubada, et keegi
Jamburgis ehk nüüd ümber ristitud "King-
sepp"a jaamas peawad kõik Eestlased
enne paljaks saama tehtud ja siis üle piiri
lastud. Ma ei räägi kuulu juttu, waid seda
mis ise nägin ja mis minu wenna ja teiste
lähidalt tutwatega juhtus. Wennal wõeti näit-
samawar ja wana õmbuse masin, pesu j.n.e.
ära. - Pealegi nii kui teate on wahekord
Mai kuust mäga teraw wõib juhtuda et
niisugune rong lihtsalt kinni peetakse
kõik sõitjad pantwangideks kuulutakse
ja maha lastakse. On ju Izwestija 108 numbris
resulutsion, kus nõutakse ühe Eestis maha
lastud kommunisti eest 100 alatut Eesti
kodaniku hinge - pantwangide häwitamist
j. n. e. - Nii ei oleks kasu kui ka läbi-
sõidu leping saaks tehtud. Nemad waata-
wad iga lepingu, kui tühja paberi peale,
teada. Juba minu Tallinnas oleku
ajal (s. o. Februaris s. a.) alati Moskwaga
läbirääkimisi K-Ida Eestlaste
Lätlaste ja Poolakate kodutoomise
üle läbi Siberi. Iseenesest mõista
pidid need läbirääkimised ilma
tagajärjeta lõpma. Wene transpordi
korratus on kole, wagunite masinate (wedurite)
ja küttepuudus alalopmata suur, et ka kõige
parema tahtmise juures on neil wäga raske
1-2 rongi erakorraliseks tarwiduseks anda. Ärge
uskuge ajalehtede lori heast korrast küllusest
transpordi paranemisest j.n.e. Sowijeti maal
See ekspress mis nad ainult reklaame suhtes
kord kahe nädali peale läbi Siberi saada
wad on see sama mis Moskwas toredad
restoraanid, kus suured komissaarid ja
spekulandid rööwitud rahadega, milliardlised
rehnungid õhtuga maksawad, wäljamaalastele
Sellega püüawad prügi silma ajada sell samal
ajal kus Moskwas 99% elanikudest nälginud
pool metsalise elu elawad ja 500 wersta
eemal
Moskwast inimese liha süüakse. Iga päewaga
läheb elu Sowijeti maal ainult raskemaks. Raskesti
eksiwad need kes loodawad et selle korra juures
elu seal paranema wõib hakkata.
Kui Sowijeti keskwalitsus ka olekski nõuus
ja kõiki jõudu kokku wõttes annaks ühe
rongi, siis ei wõi ta ometi garanteerida
oma tervise pärast
weel möni paew linno
olema, ma lodan
töest et me ess esmas-
paew koko same
head paewa ja head
terwid sowin teile
ONorrmann
5mal Sept
Juba pari nädali eest
pidin teile, Olesk, kir-
jutama aga ika ei
sanud Louile olen
mina 3 kirja satnud
aga mitte ühe peale
wastust sanud, mis
se tähendab, sest ma
aru ei sa, ega da
ometi aige ei peaks
olema. Ma tahtsin
teid Olesk paluda
kui teil wõimalik
on ja nie pea
kui lume tee on
Terre homikud Herra.
Tänan nõnde teiwaste
eest olge nõnda head
ja laske ned wabar-
nad heast ja ilusast
maha istutada aga
mitte pudega ühte ridase
waid wahe peale ja senna
kus parem maa on ja
masikad, aida tahha
ja olge nie head ja
sadke mulle kui keki
jelle Linna tuleb
ruki jahusid ma ollen
ilma. head päiwa ja
head terwid
ja siis lille ulits
ma usun No 2 Rötscheri
Praua peab ka tarwi
tama olge nõnda head
ja müge nie palju
kui wähe wõimalik
on. seda teatust olete
wist juba sanud ja
ka pud era sadnud
Seelandile lähedal elab
ühe Antoni prauale
üks wõi 2 sulda raha
sealt ei sa tema teb
meile seie töd.
Kuidas teie siis selle
kange külmaga ela-
te m on jo täna
homiko jälle 18me
gradi külma
meie tuad on eige
külmad et kul 2 korda
ahjud kütta sawad
ilma kasukata õige
paha wäljas käija
Reiman pidi see nädal
tartu oma terwise pä-
rast sõitma külma
parast ei wõi, tema
kaebtusest ei olle
wel ühtegi kulda
muido kõik wana
wisi meie pol.
head päewa ja
head terwid teile
kõigile sowib
mino sösaralle 4 sülda
leppa puid wija ma
nisamma latsaretti
ulitsa No 51. Sohnssile
ka 4 Sulda kui wõi-
malik on. Kas teie
see Parti kätte olete
sanud. head päewa
ja ead terwid sowib
teile
Kolga 17 mal Noweml
olge nie head ja üttelk
Louile et ta mulle
kirjutab.
Kolga 4mal Märtsil
kel 5 homiko
Tere hommikud Olesk!
Ma ei mäleta mitte
kui palju Puid
Mina palusin teid
oma oele Seelandile
sata, ma mõtlen
et wel iljaks ei
ole jänud ja palun
teid nõnda paljo saata
kui temal astas
waja läheb mina
olen seda lubanud
ja lubamist peab
inimene täidma
muido ma pian
ja kopikaid ei
ole majas heda
igal pol kus sa
aga watat Arthur
kirjutab eige kurwa
sest peale selle kui
teie traha satsite
ei ole tema enam
sanud peaks ometik
ta üks kord palga
kohta sama anno
Jumal seda head
Koikile O Norrma
Mul tuli prägo melde
et Jüripäew käes, ku
ehk Katta, mis ma kül
ei usu ära läheb, siis
olge nõnda head ja maks-
ke see raha mis mina
Kattal wölgu ollen ärra
ma lodan, kui mitte
enne siis Mai kuu lõppel
Meomale tulla, kus ma
tänuga teil ära maksan
Mino asjad mis Tarto
pidid widud sama on
wist wimata jänud
mina olin 6 nädalid
Lui Olesk
Meomal
Kuldne Kodu
Kottus
ma sagedaste
und näen sest
kus armsa isa
kallis kattus
Olesk! Esmaspäl olen
deid asjata odanud wist
ei sanud teie mino kirja
kätte, ehk on teil tulewa
Esmaspäew wõimalik tulla
wõi Pühapäew õhtapol ka siis
olen mina üksinda
kodus mina elan praua
A Kusiko jures Kastanie Allee
ulits No 1a Olewi maja
owiwärawast siisse tulla
Kolgajani 28mal Nov
Tere ommikud Olesk!
Mitto korda ollen
mina to nüd Tartus
käinud j oleks hea
melega teie räkida
tahtnud aga mitte
ei ole teid seekord
linnas mino terwis
on waene ja ollen
mina tohtri jures
käenud wimasel
korral ostis herra
Schwartz need puud
kõik ära ja
parata woi wel parem
on kui Sohnsi pole sa-
date ma lodan et mino
Pass teie käs on
sowin teile s häid
rõmsaid Pühi
paljo terwisid.
sel 19mal Detsembril
temale ostma ja
see oleks mul wäe-
ga ränk olema.
et mina enne ei
ole kirjutanud tuleb
sest et ma ika ise
pidin tulema, aga
ei sanud, milla
mina nüd Tartu
san tulema, san
ma teile üks
teine kord kirjuta
ma head päewa
ja head terwid sowi
ONorrman
Olesk! mino ollen
Tartus ja palun
olen teid kui wõimalk
sie tulla ja kui
tee wel korda lä-
heb sõidaks mina
teiega ühes Meomale
ONormann
20mal Märtsil
Olesk! Mulle ütteldi
et mino tasko raamat
Meomal teie oio all
on, kus minu sur-
nuaja Kwitungid
sees on. Ma palun
teid wäiga satke
see raamat mulle
ärra mina elan
Tartus wabriku
uulitsas No 3 Kor 15
sealt uksest sisse
minna kus Maimi
milla ma Meomale
tulen ei tea ma
wel wist peale
pühii.
ead terwid sowib
teile Koigile
ONorman
28 Mail
Et mul wõimalik
ise koju tulla põle
siis pian juba kirjuta
ma mis sugugi hä ei
olle, motelge ometi
sell warsal on jälle
see muhk ülese aja
nud, ja sele parast
mina palun teid
wötke see obune
tagasi, mina oleks
hea melega tahdnud
et Reiman tema sin
saata antke neid
Louis kätte tema
saab neid seie toma
kus mina nüd korte-
ris ollen siit sadetasse
postiga ära kui
teie ehk mino kirja
aeksast kätte sate
ja teil wöimalik
on siis tulge Linna
mina jän nelja-
paewani siia taha
teiga kõnelda
ead terwid teile
ja ead paew
Tere Omikud Ollesk!
Louis kirjutas et
Krupink walmis, nud
tuleb selle palwe, kui
teil ehk on wõimalik
enne pühi teda Tartu
sata, neljapä woi
rede sõidab meilt
Kegi Tartu wöiks
siis ara tua satke
siis J Wirks J
Wirkhausi jurde
Peterpuri ulitsa, kui
on wõimalik kui
mitte siis jäb ju edesbidi
raha tarwis palun
wäega ja ka mino
willad palun seks päe-
waks Tartu tua sest
mul ei ole segord
mitte wõimalik Meon
sõita mino perenaine
on juba 4tat nädalid
aige tema ei saa m
kõndida Jumal teab
mis sest saab Süda
on täis walu ja
muret ja seele pära
on mul wähe aego
eat päewa ja eat
terwist teile kõiki
sowib
Olesk! mina ei
tea mitte kas
ma teit juba palu
siin Arthurile Apill
Aprilliks 50 Rbl sata.
Kui mitte siis olge
nenda ha lead ead
ja sadke kohe talle
millal mina ise
Meomale tulla san
ei tea ma wel mitte
meile sündis üks
weike Pois ja seda
pean tallitama ja
Emad pöetama
lapsed on kõik
mud kui mino õele
sadke 4 sülda leppa
puid latsaretti
ulitsa No 51 Sohnsile
5 Sülda leppi pe
kui teil ehk wõi
malik oleks juba
nüd iga ühele üks
süuld ära wija
ma palun wäga
seda teha mudo
pärast muretseb
Schwartz mujall
omale ja siinna
on nie ligidal
wija aga ka
teised süllad
head päewa
ja head tervid
sowib teile
ma palun teid nüd,
kui teil wöimalik
minu Passi pühapäew
ära tua, ma mõtlen
et teie selle kirja lau-
ba kätte sate lodan
et mino palwe täidetut
sab head terwid sowib
teile ONormann
Kolga Jani
sel 19mal Nowemb
see kiri oli postitasko
panemata jänd ja nõnda
sab alle wel nüd teie kätte
ma pallun teid wäega
Olesk satke minu Pass
Pühade al mino õe
Seelandi pole sest kohe
piale pühi sadetase
Tarto siis ma saan ta
kätte, ma tahan 2 seel
Januaril Somemale
sõita ja siis mul
on teda tarwis see
on kül wäega alw
et teid nõnda paljo
tülitan aga ei wõi
köha aiguses ja
aeg selle pärast
wedi se ta head
terwid sowib teile
ja teistele
ONorrm.
olge hea ja sadke
Arthurile kohe ja
teatage mulle
sedda
Olge nõnda head
Olesk ja laske sellel
wanal Jurikul awi-
tada ned Lambad
easti ratastele panna
tema ise on wäega
kohmetand ja pika-
line ma pelgan wäga
et ta perale ei sa
ja kui wõimalik
siis see weikene kapi
kappikene ka, tema
wõtti on Kimbo sees
kappi sisse palun
mõni õun ja üks
keel teie weikestest
werewatest kartulitest
palun seda weikest
kappi ka sata,
wõib olla et no wan
Jurick ühes mino
Kirjaga Meomale
saab tema teeb rattas-
tepeal korwi ja see
wõttab tal palju aega.
Krupinki ma palun
wäega ikke s teha
lasta. sowin teile
ead päewa ja ead
terwist ja ka
terwisil vennale
ja Annele
seel 28mal
Olesk! Mina olen
Tartus ja jän tõisi
päwani sia tollen
oma sõsara jures
korteris kui teil
wõimalik siis tulge
ükspäew linna
tahaks teiega kõne-
leda wõimalik
ei ole mul Meomale
tulla, ead päwa
sel 9mal
Olesk! Ma palun
waega mitte pahaks
panna et weel mitte
Lammaste järele ei
ole sadetut, aga ei
ole wel wöimalik
olnud, need kaks Lam-
mast mis Linna pidi-
wad sama, on wist
juba ammu tappetut,
teine Schwarzile, teine
Sohnsile, Kui wõimalik
siis jätke mulle weel
üks Lammas üks üle,
Kui mille siis jatke
nad keik ära. Kui
rattastele sünnib siis
peal on, tõise kor-
rapeal.
Kui mino kätte tua
ei taha siis olge
head ja antke Herra
Schwartsi kätte kül
nemad toimetawad
siis mino kätte
Teid terwitab
ONorrmann.
Tarto 10mal Februaril
ukse peal seisab Reimani
10 mal Decembril
Olesk! Seelandi polt
san mina ühe kirja
teise järele selle raha
pärast s nõnda et mul
kaelani süda täiis walo
on ma ei tea enam
mis ma pian tegema
tulewa nädali 16mal
se on rede ollen mina
Tartus ja palun teid kui
wöimalik ka senna tulla
ja wel palun pui wähe
wõimalik on üks paar
sülda puid turgo sata
mul on ädast natuke
oleks ära münud tema
ei taha seda teha, se
muhk se muhk
nädal peale seda
kui see obone seie
sai on juba talle
nud Põltsama Obese
tohter on wenemale
läinud wiljandis ei
olle ka koddo mudo
oleks nende käest
abi otsinud 20mal
märtsil sadetase
Mihkel ära siis ka
see Obune olge nenda
head ja sadke siis
Tarto obusele wasto
et öpetaja Reiman
8sast kust wangi
on mõistedut ja
öpetaja ametist walla
olete kül juba Postimehe
seest leidnud, see kohus
kül läheb edasi, aga
mis see köik aitab
ega ned teised kohtud
seda mõistust ümber
ei lüka, waene lugo
kül mu seni kaua
ta on ika ametis kui
koik kohtud läbi on
mis siis sab, seda teab
üksi Jumal. - head
terwid teile Emale
ja wennale sowib
Mikspärast ei saa
mina oma Passi
kätte, mis se tähendab?
Kuspole on tema siis sadetut.
Juni 12mal ONorrmann
Olesk! olge nõnda ead
ja toge kui teie jelle
Liina tulete see tasko
Ramat wöi Tenkelbug
mis seal kirjotuslaua
s schuflis on mulle seie
Linna. see Wötti jäi
Kummutise. selle Ramatu
sees on ned tunnistused
wöi Witungid selle Platsi
üle mis mul siin surno-
ajal ostetud on.
wisite ka üks süld
kase ja teine süld
leppa Puid kui teie
mitte wäga kallis
nõndega ei ole üttel
ta tema elab Fortun
ulitsas No 5.
ja kui teil on siis
sadke müge mulle
üks 5 ehk 6 naela Wöid
Turo pealt on ni alb
osta bean enne jelle
arjuma. teid tervitab
sel 15mal Januaril
Olesk Louis teatas
mulle et teil wõi-
malik ei pea olema
Arthurile raha sata
ja siski palun
ma wäega kui
teil edespidi woima-
lik on temale sata
siit ei sa mina
mitte sellepärast
et siin ise sur pudus
on sest Paula on
Linnas aige maias
aige
Olga Normann
sia kui abi wõi bare-
maks saan ma ole
Sonsi pool No 4 Trefne-
ri Maija kõrwal
head päewa sowib
O Norrman
Olesk! Ma kirjutasin
teile oktobrikul ja palusin
sin teid mino Passi oma
kätte vötta ja tahtsin
ise pea Tartu söita, et
siis teie käest kätte oleks
sanud aga minu sõidust
ei sand ühteki sest et ma
aigeks jäin ja praego
wel terve ei ole, aga
sisgi mõtlen lauba Ohtu
tartus olla ja olen jälle
oma öe Seelandi jures
korteris Kust ma tõisipä
Soomemale sõita tahan
kui tervis lubab. seest
Olesk! Kui ma mitte
ei eksi, siis lubasite
teie esmaspäew lada-
le tulla sest palun
teid wäega tulla, ma
pian teiega koku
sama ühe iseäraliku
asja üle on mull
waja teie ka kõneleda
ehk on teil ka woi-
malik mulle üks
5 wöi 6 naela woid
tua ja mõni Toop
soja mi piima mis
ma siin ära maks-
ma saan. ma pian
Ma elan nüd jälla
praua Kuusiku jures
mino sõsar läks oma
laste jurde elama, ja
üksi ei tahtnud mina
seal olla. teie Käisite
jo minewal Suwel sin
paluks wäega ärge
unostage seda Ramadut
tomast head paewa
ja terwisid
Sel 14mal
Olesk! Olge nonda head
ja sadke kui teil
wel on mulle üks süld
kase Puid. mina elan
nüd Tartus, ja elan
oma sõsara Seelandi
jures mino Adress on
Alleeulits No59. Herra
Reimanni Maija. tee
lahkmest 3 wõi 4 Maja
Jamapole Alleeulits
minna. Siis tahaks
mino Sugulane see
Sohnsi praua kellele
teie juba ennegi Puid
meil ei ole nemad
mitte nenda head, kui
teie omad, ja siis palun
satke tema aeksast
tuleme mino Kurja
on ollete wist käll
sanod n kus ma
palusin w kui wõi-
malkik malik üks
Lamas ülepidada.
Sowin teile head
paewa ja head
terwid
sel 31mal
Olesk! olge nönda
head kui wähe
wõimalik sadke
Puid linna müja
miina Käino mind
taga otsimas ja üttel-
nud oma saksad ka
ilma olewad, ehk
sadate prowiks ühe
sülla ja sab Kaupa
tema elab professor
Schmitti jures ratuse
kõrwas Schlossstrasse
Kiwi maija üks
trepp ülese teise kõrra peal
Estiüliõppilaste ma konwen-
ti maja nurgast tee Tä
ülese esimene maja wära-
wast sisse ma lodan
et teie tulema saate
teid tervitab
ONorrm
Tere Hommikud
Herra Olesk!
Et teie mitte isse
ei olle tulnud, sis
pean ma juba teile
kirjutama ma palun
teid eige wäega
jätke mul Katta
kuni pühadeni seie
ma ei sa wäehemalt
wälja. ja siis palub
Louis et teie temale
neljapäw järele tulete
kolmapäew sel 29mal
pannge kool kinni
Ollesk! Mina olen praego
Tartus ja jälle aiguse
pärast, ehk on deil
wõimalik mino weik
kest Kasti mis seal
pöninge beal on mul
siaa Linna sata
ka isi t
kui wõimalik toge
mulle üks pund woi
ka siis, tänan pima
ja jahude eest
Tarto sel 28mal Oct
Ollesk! Ma lotsin et
ma teid nende päewa-
de ses mis mina sin ollen
räkida saas, aga teil
ei ole wist asja Linna
tulla sest seie mani
pole teid näha ja
pean ma teit kirja
teel paluma, olge
nönda head ja toge
kui kegi teilt linna
tulete mino s hõbe
Lusikad nõnda paljo
Kui neid on ära
Arthur on neid oma-
le palunud ja mina
tahan neid Arthurile
wäga aige ja ei sanu
teid mitte paluda ära
saata, kui kaugel
see Krubink on wist
juba walmis. nüd ta
jäb kül tulewaks tal-
weks. - Arthuri Abika-
sal on Poiig Märtsi kuus
ollnud ja Arthur so on
kõrgema seisuse sanud
ja ka palk on kõrgem
head terwid ja häd
pühi sowib teile ja
Koigile
sel 16mal
Aprillil
Olesk! Mina olen eila-
sest päewast Linnas
kui woimalik on siis
tulge esmaspäev Linna
ma olen kella 9 ja 10 wahel
radimöisaso kabelibolt
minnes tee peal wastas
mikspärast san ma teile ütlema
8mal Junil ON
20. jaanuaril.
Esimest tundi ei olnd. Mina
ja Jüri olime korrapidajad.
Vaba tunni ajal tuli kits klassi.
Viiaks poisid viisid kitse üles
teise korrale. Kuhu kits sealt jäi,
seda ei tea. Saksakeele tund
oli vaba, seega oli meil täna
kaks tundi. Algebra tunni ajal
oli hr. Kelder päris vihane.
Ei tea, mis tall pähe oli tul-
nud. Vaba tunni (saksakeele) ajal
poisid jutustasid korda mööda
loba jutte j.n.e. Seerumi järel-
dusel olen ma täna päris
haige. Pea valutas ja ihu
kartis väga külma. Ladina-
keele tunni ajaks kooli ma
ei jäänud, sest et ma haige
olen. Jüri jäi kooli ja andis
klassi üle kuna mina koju
tulin.
21. jaanuaril.
Geomeetria tund oli vaba,
see sünnitas meile suurt rõõmu.
Vaba tunni ajal poisid jutus-
tasid naljakid jutte. Et täna
laupäev oli, siis läksin ma
koju. Enne minekud ootasin
Kuppar'i, sest ta lubanud
meilt läbi tulla, et siis kahe-
keisi koju minna. Aga ei
tulnud. Läksin üksi. Raja
lepiku vahel Puhk'i poisid
võtsid mind peale, nii siis
sain ma sõita. Õhtul heit-
sin kaunis vara magama.
22. jaanuaril.
Kodust tulin jalgsi, sest
isa tuleb, kas esmas- ehk
teisipäeval Põltsamaale.
Kui ma korteli jõutsin;
siis olid Kuppar ja Hans Saks
seal.
9. jaanuaril.
Täna algas jälle õpetöö.
Tunnid algasid kell 9 hommi-
kul. Klassid olid nii kül-
mad, et õpilased panid
kasukad ja palitud selga, ja
kindad kätte. Kooliõpetajad
olid kaunis lahked. Tele
Saubel oli ka palitu seljas,
vist oli tal nii külm. Pr.
Kurrikoff andis saksa keelt tei-
si päewaks nii palju pähe
tuupida, et tuubi kas või pea
lõhki. On ikka ka nalja-
kas oma ülesandmisega.
Hr. Tann andis eesti keelt hea
lahkami korrata, loe kas
või hulluks ennast, enne kui
korrale läbi loetud saab.
Võimlemise tundi jäin hiljaks
ja sain hr. Vervold'i käest
pragada. "Kas teil ei ole tundi?"
Meie Jüriga jäime hiljaks.
Turn kaevas juba labidaga
lund. Enne, kui meie saime pea-
le hakkata leidis Turn prillid
ülesse. Prillid olid kaotud ka-
dunud uulitsale Epru vihu-
sauna kohta. Teel koju minnes
tulid poisid vastu. Pöörasid ta-
gasi ja läksime õpetaja mäe-
le liugu laskma; ka hr. Tann
laskis mäest alla. Tulime sealt
koju, juba oligi pime. Kell oli
juba 12, kui ma magama läksin.
14. jaanuaril
Esimene tund oli vaba, sest
hr. Mootse puudus. Vaba tunni
ajal õppisin ingliskeelt ja füüsi-
kat. Vahetunni ajal poisid män-
gisid suupilli. Laam loosis oma
pilli välja. V. Gutmann sai pilli
omale. Hr. Kisla tuli kord
peale. Otsis pilli aga ei leid-
nud. Viimaks ütles, et pilli
koolis mängida ei tohi. "Mis
mees teeb, seda ta vastutab". Keegi
teine ei pea ülesandma, vaid ini-
mene ise peab seda tegema,
kui ta on midagi kurja teinud.
Tulime koju. Tuul oli kange;
tuiskas nii, et ära tee silmigi
lahti. Tee oli kangesti tuiska-
nud, nii et andis sammuda,
enne, kui koju jõudsime. Keetsin
kapsa suppi. Õhtul käis Hilda
P... meie toas. Ajasime juttu
selle üle, et plikad lõikavad omad
juuksed lühikseks. Papi rääkis,
kuidas üks poiss teist petnud.
Ta kannud tüttruku riidid. Poiss
ei ole tunnud, et see poiss on.
Lasknud endid laulatada. Pä-
rast selgunud, et mõlemad on poi-
sid. Läinud õpetaja juure ja lask-
nud endid ära lahutada. Mui-
dugi Hilda sai pahaseks niisu-
kui eilagi. Papa ja mam-
ma heitsid magama õige
aeksasti. Üksinda istume siin
laua ääres ja päevaraama-
tud kirjutame. Suur seina
kell lööb vaikselt taktit. Kell
oli juba 11, kui magama
läksin.
11. jaanuaril.
Magasin hommiku õige-
kaua, esimene tund oli va-
ba. Aeg koolis läks kau-
nis ruttu mööda, ei tunnud
enam niisugust igavust
kui eila. Kooli-õpetajad hari-
likult esimesel tunnil
soovisid head uut-aastat
aga hr. Kisla on seda ära-
unustanud. Tulin koolist
koju.
Karli N. tuli meile ajasime
juttu koolielust. Viimaks
läksime Põltsamaale. Karli
läks kuhugile tutava juure ku-
na mina läksin E. Jaansoni
juure. Kirjutasin ingliskeel
"exercises", ja siis läksime ja-
lutama. Ilm oli väga ilus,
peaaegu sula aga sula ka
just mitte. Uulitsal oli ini-
meisi, kui sipelgid, peaasja-
likult kooliõpilased. Kui jo
küll olime jalutanud, siis
tulin koju. Hr. Relle oli meil.
Istusime pimedas toas tükk
aega. Mina kuulasin pealt,
kui teised juttu ajasid. Hakka-
sin õppima; viimaks tuli
Piilmann'i Kaarel meie tuppa.
Ajasid Jüriga naljakid jutte,
et naera, kas või kõht lõhki
ja silmad vesiseks. Aeg läks
niisama pääliskaudselt
guse juttu üle. Uni kippus
külaliseks ja läksime magama.
15. jaanuaril.
Et täna pühapäev oli siis
magasime kaua kella 1/2 9 ni.
Tõusime üles pesen silmad
puhtaks ning panin riidesse.
Viimaks kirjutasin kuulutuse
koera kadumise üle, viisin
Vana-Põltsamaa valla majasse
ja panin üles kuulutus lauale.
Lund sadas ja tuiskas, nii et
kole. Ilm oli päris külm. Ja-
lad hakkasid külmetama.
Tulin koju ja et ilm halb
oli ei läinud ma enam
välja. Ka Jüri tuli kodu ja
tõi pilli hr. Raatleffi käest,
mida ta osta tahav, et proo-
vida kas ta korras on ja mis
võib tast maksta. Õhtul
keetsin suppi. Päev läks
mööda nii, et ei tea isegi kuhu
ta jäi. Olin ametis ühtelugu,
aga siiski ei saanud tükka
õpitud ega ka muud mida-
gi õieti tehtud. Siin laua
ääres istun ja kirjutan. Ot-
sas raske pea, ei tunde tea.
Oh häda, et pea nii paha!
Oh kui raske see kooli elu,
et otsas raske pea ja tunde
ei tea!
16. jaanuaril.
Esimene tund oli vaba,
sest pr. Kurrikoff puudus.
Poisid täna mängisid seda pilli, tantsi-
sid ja tõivad Seil'i käest
kartulid ning küpsetasid neid.
Ajasid kartulid põrandale,
sõkusid puruks ning põrandad
sai niimoodi määritud.
üles. Keetsin suppi, sest
kõht oli kangesti tühi.
Pea küll valutas aga mi-
dagi ei olnd parata. Õh-
tul Karl P... käis meie
toas, tegi vallutust j.n.e.
24. jaanuaril.
Täna anti klassitööd loodu-
seloos kätte. Et minul sega-
mini läks; nagu eelpool kir-
jeldud; siis hr. Pedasson ei pan-
nud numert alla (tööle). Sak-
sakeele tund oli jällegi vaba.
Tulin koju. Käisin kooli kant-
seleis järelküsimas kas on
vallatunnistus maksu koolirahast
vabastamise kohta. Täna käis
isa siin. Pärast lõunat
käisin hr. Lund'i matusel.
Kiriku kell helises, kui ma
Graffi maja ette läksin. Ini-
mesi oli väga palju
Kiriku kella helina ja muu-
sika saatusel läks matuse
rong Põltsamaalt läbi. Ka
mina läksin saksa surnu-
aiale. Tee oli väga vilets, sest
lumi oli sügav. Õpetaja tegi
matuse kõne nii lühikese, et
ma ma mõtlesin ta alustab kõnet.
Keegi "Landesveeri" poe sell...
pidas kõne seo-
tud kõnes. Peale selle pidas
"Pillistvere Tarvitajate ühisuse kaup-
luse" juhataja tervitas Pillistvere
laulu koori ja Tarvitajate ühi-
suse nimel. Tulin koju.
25. jaanuaril.
Esimene tund oli vaba.
Bli jäi järski haigeks, ei tea,
mis tal viga oli ja sellepä-
rast ei saanud inglisekeelt
õppida. Teisi tundi õppisin
selili sängis olles.
Oh kurba lugu! Oh seda
paha lugu, et 5c kl. ära
kaotati! Õpilased olid üksteise
vastu viisakad, korralikud j.n.e.;
Niisama ka plikad. Vaikne
ja korralik oli 5c kl. Oh kah-
ju, et see klass hävines!
Õhtul käisime Põltsamaal
jalutamas. Naabri (Lääne)
Albert'iga käisime Vana-Põlt-
samaa lossis. Täna tuli 60
sõdurid siia. Enne oli 6 nii
siis summa on 66 (60+6=66)
Tulin koju; oli juba pime. Eit-
sin pikali ja viskasime
nii videviku.
Meel mõru, süda raske,
nii kurvalt istun lauaäres
ja kirjutan. Lahendasin
algebra ülesandid. Üks neist
oli nii pöörane, et ei tulnud
välja. Kella 10ne aeg
läksin magama.
13. jaanuaril
Et meil esimene tund vaba
oli ehk õigemini ütelda ei
olnudgi, sest siis läksime hilja kooli, sest tunnikava on
nii kokku seatud. Pr. Kurrikoff'i
tund oli vaba. Cr. Jürgen män-
gis suupilli ja mõned õpi-
lased lõivad tantsu, nii, et
lust näha. Et klassis vähe
ruumi oli, siis läksid jalu-
tus tua kõrva tühja tuppa.
Et saksa keele tund vaba oli,
siis oli meil kaks tundi.
Täna oli meeleolu kaunis rõõmus.
Hr. Tann oli 12. jaanuari õhtu
oma seltsilistega sõitmas käi-
nud; ümber läenud ja prillid
ära kaotanud. Täna kutsus
ta õpilasi kellel aega on, Klubi
ette tulla ekskursjonile.
Laupäeval 7mes ja 8sas kl.
said enne lahti, kui meie kl.,
siis viies a kl. pidi kella kõ-
listama. Kell jäi muidugi
meie klassi. Täna hommiku
oli kell meie klassis laul.
Keegi oli pannud kella kong-
su otsas, kus harilikult tahv-
li träpa seisab ja träpka
peale. Otsiti kella taga, keegi
ei teadnud, kuhu ta oli jäänud.
Esimesse tundi kõlistati
mingisuguse plekki kopsiku-
ga. Vaba tunni ajal Laam
hakkas Jürile pesa nurka
tegema Luik (Jüri) munevat
pessa ja leidis träpka alt
kella. Hr. Litter juhtus para-
jasti klassi. Ta nõudis sel-
gust selle üle: "Kes pani kella
sinna", aga asjata. Keegi ei
ütelnud ning Litter jättis oma
nõudmise.
17. jaanuaril.
Täna oli nii külm ilm,
et tahtis nina ära näpistada.
Tuba läks öösi külmaks, ei võ-
ind enam kuidagi moodi
magada. Viimaks mammi
tõusis üles ja tegi tule plita
alla. Nii siis tuba oli juba
soe, kui ma üles tõusin.
Kooli minek külmetasid jalad
ja nina. Kooli-maja oli nii
külm, et käed läksid sini-
seks, kui poti põhjad. Et klass
külm oli, siis poisid kütsid
ahju iga vahetunni ajal.
Saksakeele tund oli vaba, sest
pr. Kurrikoff oli ikka haige.
Saksakeele tunni ajal tulin koju.
Tuul oli vastu ja külm; tah-
tis hinge kinni panna.
Õhtul viskasin videviku sängis.
Pea valutab juba mitu päeva
26. jaanuaril.
Esimese tunni ajal pandi
seerumi. Ma kaebasin Astro-
v'ile peavalu üle. Ta kirju-
ras "Hermadagini". Füüsika
tund oli vaba.
27. jaanuaril.
Hr. Tann puudus ja hr. Kisla
võttis maadeteaduse ühes 3b kl.
Nagu ennem juba teada
on prl. Kurrikoff haige, siis
saksakeele asemele hr. Vervolt
võttis laulmise. Täna and-
sin ma palvekirja kant-
seleisse ära kooli Hooleko-
gule. Täna olin ma päris
kartis külma, ta värises,
kui haava leht. Palun
direktorilt luba kooli min-
na. Ta lubas ja ma läk-
sin. Libeda Puhk sõitis
järel ning võttis mind
peale. Nii siis sain ma
hobusega koju.
28. jaanuaril.
Olin haige. Lamasin
ligemale terve päeva maas.
29. jaanuaril
Täna oli juba palavik
üle. Pea ei valutanud enam.
Lugesin jutu raamatut ja
see oli kõik, mis ma
mu töö, mis ma tegin.
30. jaanuaril.
Sõitsin kodust Põltsa-
maale, et teisipäeval jälle
kooli minna. Ilm oli
kaunis külm. Mammi
oli kodust ära papi ma-
gas, kui me isaga kodust
tulime. Õhtul kirjutasin
loodusloos kirjaliku tööd.
küsis ta. "On küll", vastasin
ma. Et mul täna 6. tundi
ja ka klassid külmad olid,
siis läks aeg väga igavaks.
Kurvalt istusin ma külmas
klassis.
Lõpsid tunnid. Tulin koju,
küpsetasin liha, sõin kõhu
täis ja läksin Jüri'ga P-inna.
Tulime tagasi oligi õhtu käes.
Tuupisin saksakeele tükki, tahtis
ajud segi ajada. Süda sai täis
ja viskasin raamatu minema
ning mõtlesin referaati kir-
jutada "halkoholi mõjust" aga
et mu pea oli uimane, siis ei
saand ma sellega ka hakka-
ma. Läksin kella vaatama,
kui ma tagasi tulin ei pannud
ma tähelegi istet laua ääres
ei olnud ja istusin põrandale.
Seda nähes Jüri naeris, nii et
hoidis kahe käega kõhtu kinni. Õhtul
rääkisime selleüle, et Vervolt
käskis võimlemise tunnis puusad
ette ajada, puusi aga ei sa
ette ajada, puusade asemele tuleb
kõht ette, kui rikka mehe supi ka-
tel. Kell oli 1/2 11, kui meie maga-
ma läksime. Oleks saksa keelt õp-
pinud, aga pea hakkas valuta-
ma, ja tee mis teed tahad aga
õppida ei saa.
10. jaanuaril
Tõusin hommikul kell 1/2 6
ülesse ja õppisin kella kahek-
sani saksa keelt. Tükk oli juba
kenasti peas, kui ma silmi
pesema hakkasin. Pärast sööki
katsusin peast lugeda, aga
ei olnud mitte sõnagi enam
peas. Oh seda pudru pead!
Oh seda puu pead! Ühest kõr-
vast läheb sisse ja teisest välja
Hr. Pedasson näitas meile loodu-
seloo tunni ajal uut mikroskoo-
pi, mida koolile osteti ja mis
31. jaanuaril.
Täna oli päris koera
elu, kaks esimest tundi olid
vabad. Aga kindlasti ei
teadnud, kas on vabad või
ei ole. Läksin esimeseks
tunniks kooli. Hr. Kasaa-
rin tuli tundi. Poissa oli
tüki kolm, neli. Hr. Vervolt
tuli ka klassi ja hr. Kasaari-
n'ale, et tal tund peab ole-
ma 6c kl. Esimene tund
läks niisamuti mööda.
Teine tund 5b oli venekeel.
Meie läksime sinna tundi.
Kolmas tund oli venekeel
(meil esimene) järgmine
laulmine. Tulin koju.
Nohu oli kuri; heitsin pi-
kali. Õhtul Jüri mängis
pasunat. Tal on kange isu
pasuna järele, kui plikal
poisi järele.
sest ilmad on külmad
ja külma ta ei kannata.
Täna sain kirja Narvast.
Hilda P... tõi postkon-
torist ära.
18. jaanuaril.
Ilm oli kaunis külm, jalad
päris külmutasid kooli minnes.
Poisid kütsid iga vahetunni
ajal ahju (klassi.) Õhtul õppi-
sin looduselugu nii et pea
auras. Oh kui raske pea, ei
loodulugu tea.
19. jaanuaril.
Tõusin kella 6 ajal üles ja
õppisin looduselugu. Kooli
minnes oli nii külm, et ham-
bad lõgisesid. Inglis keele tunni
ajal pandi seerumi. Meie
klassist lasksid kuus õpilast
seerumi panna. Järgmine
tund oli looduselugu ja ni-
melt klassitöö. Et seerumi pandi
oli pea uimane ja segane. Klassi-
töö pidi olema nuivetikatest.
See on neljas osakond kolmas
klass. Minul aga läks segi
kogemata võtsin kolmanda
osakonna ikkesvetikad kuna
esimese
klassi esitajaks, see on paaris-
vetikad; võtsin "Sparella". Nii siis
klassitöö läks nurja. Füüsika tund
oli füüsika kabinetis, seega oli esi-
mene kord mainitud kohal käin.
Venekeele tunni ajal mõned poisid
näit. Jürgen, Mürk j.n.e istusid
ahju suu ees ja suitsetasid pabe-
rossi. Õhtul lahendasin algebra
ülesandeid ja kirjutasin füüsikat.
Seerum teeb mulle väga haiget.
Pea valutab, ihu väriseb j.n.e.
Pean magama minema, haigus
kipub kallale, pole midagi teha.
Kuppar viis oma noodi-
raamatu ära. Kutsisivad
mind ka välja aga mina
ei läinud. Kui nad ära
läksid; panin teised riided
selga ning läksin kooli
maia, sest seal peeti reefe-
raate. Jäin hiljaks. Lõpuks
olid mitmesugused läbi-
rääkimised. Kui läbi rääki-
mised lõpsid, siis tahtsin ma
tulema hakkata, aga võta nä-
pust jalgest oli võim ära, kui
oleks nad halvatud. Kiskusid
kokku ja võim kui ka tund-
mine oli ära. Ma langesin
põrandale. Tõusin üles, kuid
langesin jälle. Viimaks sain
üksi käsirauast kinni ja klas-
sist välja. Trepi käsipuude
najal seisis tükk aega vii-
maks toibusin ja tulin koju
Pärast oli säärtes valu
tunda. Kõik kes seda nä-
gid naersid seda. Sellega
langes hirmus häbistav plekk
minu peale. Millest sarnane
juhus tuli, ei või kindlasti
ütelda. Arvatavasti selles, et
ma püsti seisin. Et mul nõrk
tervis on; siis ei oleks ma mitte
tohtinud püsti seista.
Mul raske istun siin
laua ääres ja kirjutan
oma päeva-raamatut. Oh,
mis saab küll minust, tükka
nii palju õppida, ei minu
pea seda kinni võta.
23. jaanuaril
Täna valutas pea ja
sellepärast ei saanud ma
kooli. Magasin peaaegu
terve päeva. Õhtul tõusin
22.000 mrk. maksis. Suuren-
dab kuni 1480 korda. Saksa
keel oli täna üks soolane
tund. Et mul tükk lõpuni
peas ei olnd, siis palusin
ma välja, kui Jüri tundi
vastas. Jumalale tänu läks
õnnelikult see kuri saksa keele
tund mööda. Pr. Kurrikooff
andis jälle saksa keelt palju
õppida, tuubi kas või ham-
bad risti. Et meie Jüriga
ladina keelt ei õpi, siis tuli-
me mainitud tunni ajal
koju. Ilm oli külm ja kange
tuul vastu, nii et meie pidime
tagasipidi tulema. Raske oli
ta küll, võttis jalgest võimu
ära aga, mis sinna para-
ta. Sõime lõuna ootest ja läksi-
me jälle kooli. Viimne tund
oli laulmine. Et ma ei laula
siis läks see tund igavaks
ja läksin üksinda koju.
Õhtul tuli Hilda T.
meile külaliseks ja ajasime
tükk aega juttu. Kui Hilda
ära oli läinud, siis tuli hr.
Relle meie tuppa. Ajasime kõik
ühes koos juttu. Mina aga pea-
asjalikult rehkendasin algebra
ülesandeid. Kõigi rohkem huvitas
meid see kuidas "Hull Puhk ja
Matsi Otto" ühe mehe nimega
luik ära tapnud. Ülesannete
lahendamine õnnestus keskmi-
selt. Peale õhtu söögi sõime
hernid. Juri ütles: Oleks nad
herned, siis ma sööks, aga see
on peeretus rohi". Muidugi
sarnane kõnekäänd ajas
naerma meid kõiki. Klass
oli täna niisama külm,
mööda ja ei saanud
tükka õppida. Kell ju 11 ja
tunnid veel valmistamata; hai
kui soolane! Oh, kui kibe, pa-
neb päris kipitama? Nüüd
hoolega tööle! Saab, mis saab.
Kella 11 kuni 1/2 1ni õppisin
hoolega.
12. jaanuaril
Et ma õhtul kaua üleval
olin, siis magasin hommi-
kul kaua (kell 7.) Pesime
silmad puhtaks, õppisime
tükka ja siis läksime kooli.
Elu koolis oli päris hapu.
Eduard Jaanson lõikas nuaga
mitmetel õpilastel riided kat-
ki. Suure vahetunni ajal Jüri
luges ajaloo tundi Karl N..
raamatust. Jaanson Eduard
võttis raamatu oma kätte ja
üteldes: "ma vaatan kust
see teine jägu halgab," ja
tõmbas raamatu pooleks. Mui-
dugi mõista Karl N... ei
võtnud seesugust raama-
tud vastu. Paljud õpilased
olid peaaegu hullus tujus.
Tatistasid üksteist. Viienda a
klassis paljud õpilased pea-
vad endid üleval üksteise vas-
tu. Ei tea kas igas keskkoo-
lis nii viisakuseta õpilased
on, kui Põltsamaa reaalgüm-
naasiumi õpilased. Halvad
mälestused jäävad paljudest
5a kl. õpilastest. Paljude õpi-
laste kohta maksab see sõna
"Vana mees aga vana aru".
Elu läheb sarnases koolis
päris hapuks. Õpimise himu
ja huvi õpeainete vastu kaob
Upsala 20 II. 49
V. A. härrad!
Kuna senini pole kõikide usaldusmeeste
käest aruandeid käes, pole võimalik liikmete
arvu tõusu või kahanemist konstateerida.
Katsume seda teha järgmiseks korraks.
Palun, kui võimalik, saata ainult,
punase ämblikuga (Ingliskeelse tekstiga) propagan-
da marke, neid on järel veel mõni üksik
Neid võiks olla 200 tükki (mitte poognat).
Kalevipoja minek on suhteliselt väike.
minu nimel, kui muud posti esimehele ei ole