Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
wiljandi Kadri laada päewal on Wastemõisa
kõrtsi sisse läinud ja kui wälja tulnud, siis
leidnud, et kõrtsi ukse eest saani pealt tekk
kadunud olnud. Hiljem saanud selle oma teki
urädniku nõudmise peale kaebtuse aluse
Mari Seisleri juurest kätte. See tek oli paar rubla
wäärt. J Leppik.
Uut polnud ütelda
Liiwi. Tal. Pead. 1860 a. §. 1070. ja Wal. Koht. Sead. IIIj. § 54, 55 ja
IV j. §. 8 punkt 3, § 11 p. 2
Mõisteti: Mari Jüri tr. Seisler warguses
süidlaseks arwata, aga trahwist wabaks
jätta ja oma abielu mehe Tiit Seis-
leri järelewaatuse alla anda.
Mõistus, apellationi kaebtuse kord ja termin kuulutud.
T Seisler M Seister J Leppik
APolmann
J. Feldmann J. Grüinberg
Kirjutaja: J Liiw.
Keiserliku Majesteedi ukaasi järele
1908 aastal Webruari kuu 4 päewal kuulas Wastemõisa
kogukonna kohus eesistuja A. Polmann ja kõrwalistujate J. Feldmanni
ja J. Grünbergi
osawõtmisel
omal awalikul kohtuistumisel Jüri Aadu p. Lepiku
kaebtuseasja Mari Jüri tr. Seisleri
2 rbl. wäärt warguse
pärast, leidis et:
Kaebaja Jüri Lepik süidistab Mari
Seisleri saani teki warguses, mis 2 rbl.
wäärt; kaebatud Mari Seisler end warguses
süidlaseks ei tunista, waid seletab, et ta on
saani teki leidnud. Siis seletab ta ise veel,
et tema siis, kui kaebaja on tema juurest
ühes urädnikuga seda saanitekki otsima
tulnud, on esite häbi pärast saani teki.
leidmist salganud, pärast aga urädniku
nõudmise peale teki kätte annud. Kae-
baja seletab, et saani tek tema saani pealt
1908a. Wiljandi Kardri laada päewal wastemõi-
sa kõrtsi ukse eest on kaduma läinud, mis
näitab, et Mari Seisler seda saani pealt on
ära wõtnud, mida warguseks tuleb pidada.
seda tõendab ka see, et Mari Seisler esite
saani teki oma juures olemist on salga-
nud. Et Mari Seisler aga kohtu teadmise
järel nõdrameelne on, siis ei saa tema
selle süi pärast mitte trahwitud, aga et
temal edaspidi enam niisugust tegu wõi-
malik teha ei oleks, tuleb ta järelwaatuse
alla anda
Liiwi Tal. Sead. 1860 a. § 1070 ja wal. Koht. Sead. III. j. §
54, 55 ja IV j. § 8 punkt 3, § 11 punkt 2
Mõisteti: Mari Jüri tr. Seisler warguses süid-
laseks arwata, aga trahwist wabaks jätta ja
oma abielu mehe Tiit Seisleri järelwaatuse
alla anda.
JFeldmann.
J. Grüinberg
Kirjutaja: J Liiwa
1909 aasta 4 martsil kutsumise peale
ilmus Wastemõisa walla kohtu ette kaeb-
tuse aluse Mari Seisleri abielu mees.
Tiit Seisler ja annab alkirja, et tema wõ-
tab oma naise Mari Seisleri oma järel-
waatuse alla ja wastutab edespidi hoole-
tu järelwaatuse tagajärgede eest.
t Seisler
Eesistuja: A.Polmann
Selles aktis on kokku seitse num-
mertatud lehte.
Eesistuja: APolmann
Kohtu istumise protokoll.
Keiserliku Majesteedi uksasi järele seletas Wastemõisa
wallakohus omal awalikul istumisel 4 Webruaril 1909 a., millest osa wõtsiwad
eesistuja A. Polmann ja kõrwalistujad J. Feldmann
J. Grünberg
Jüri Lepiku kaebtuseasja Mari
Seisleri wastu 2 rbl. wäärt warguse pärast.
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Jüri Lepik ja Mari
Seisler ühes oma abielu mehega Tiit
Seisleriga
Eesistuja awaldas kaebtuse ja soowitas kohtukäijatele asja leppimise teel lõpetada. Ette pan-
dud küsimiste pääle wastasiwad:
Kaebatud Mari Seisler seletab, et tema 43a. wana.
on küll Wiljandi Kadrina laada päewal Wastemõisa
kõrtsi lähedal Jüri Lepiku lamba nahkse
saani teki leidnud. Et kaebaja ühes urad-
mitte warastanud, waid
nikuga seda tekki kui warguse asja on
tulnud otsima siis on tema küll
esite seda teki leidmist häbi pärast sal-
ganud, aga pärast urädniku nõudmise
peale on ta teki urädnikule kätte an-
nud. Kui ta teki leidnud, ei teadnud ta
seda kuhugile panna. M Seisler
Kaebtuse aluse mees Tiit Seisler seletab
et tema wargusest midagit ei tea. Kui naine
teki koju toonud, siis tahtnud tema walla-
walitsusele teatida, aga enne jõudnud uräd-
nik juba otsima tulla. Laada päewal on
tema naine ilma tema teadmata kodust
wälja läinud, on oma haige pea pärast selle
teki toonud. Sel korral pole tema kodus olnud,
waid on wiljandi laadal olnud. T. Seisler
wallakohus omal awalikul istumisel 28 Januaril 1909 a., millest osa wõtsiwad
eesistuja A. Polmann ja kõrwalistujad A. Kuldkep ja
P. Johanson.
Jüri Aadu p. Lepiku kaebtuseasja Mari Jüri tr.
Seisleri wastu warguse
Kutsumise pääle oliwad kohtusse ilmunud: Jüri Lepik -
Mari Seisler aga puudub.
ud küsimiste pääle wastasiwad:
Mari Seisleri abielu mees Tiit Seisles tuli koh-
tu ette ja teatas, et kaebtuse alune Mari Seisler
on haige, lange tõbi on temal peale tulnud.
sellepärast ei ole kohtu ette ilmuda saanud.
Tiit Seesler
Et see kohtule teada, et Mari Seisleril lange-
tõbi peale käib, siis tuleb Tiit Seisleri teatus usta-
waks pidada.
Arwati: Seda asja 4 weebruaril s.a. seletada ja
asjas osalised ette kutsuda.
Arwus suusõna käsuga kuulutud ja Tiit Seisle-
rile käsk antud ühes naise Mari Seisleriga
ilmuda. Tiit Seisle Jüri Leppik
A. Põlmann
A. Kuldkepp
PJohanson
Kirjutaja: J Liiw
kuid, kõrgemaid sõjaväelasi, kes hiljem
jällegi trügisid wärava ligemale, et
latte kinni hoida.
Riietus ruum on, kuid pole wett,
pesema wõid minna pool kilomeetrit
eemal tänava ääres asuwasse
"basseini"
Tall. 27. V. 52a.
Jalgpalli kohtunik.
Kehakultuuri ürituse aruande vorma esitamiseks
Tartu Linna Arstlik Kehakultuuri Dispanserile
1. Ürituse nimetus ENSV I gr  jalgpallivõistlus Järvakandi "Kalev"
Tartu "Dünamo
3. Ürituse läbiviimise kuupäev ja kellaaeg 16. mai 1954 k 15 00
4. Korraldava organisatsiooni nimetus Tartu "Kalev"
5. Üritusest osavötvad spordiühingud Järvakandi "Kalev"
6. Osavötjate üldarv 22 mehi 22 naisi -
7. Ilma arstliku kontrollita osavötjate arv -
8. Majutamiskohad ja nende sanitaarne seisund Tartu kolhoosnike
kodu san. hüg seisund rahuldav
9. Toitlustamise kohad ja nende sanitaarne seisund Tartu Söökla N8
san. hüg. seisund rahuldav
10. Meteoroloogilised andmed: tuul sademed öhutemp +7
11. Ürituse koha san. hügieenil. seisund võistluseks kõlbulik
12. Med. teenendamist kooraldava org, nimetus Tartu Linna Arstlik Kehak Disp.
13. Med. punkti olemasolu, med. teenendja nime, amet, töökoht Haavel, Ants
14. Med.punkti pöödunute arv 2
15. Osavötjate arvust said spordivigastusi: raskeid - keskmisi -
kergeid 2
16. Haigestumised -
17. Hospitaliseeritute üldarv - osavötjaid - muid -
18. Täidetud teatisi sporditrauma kohta -
19. Osutatud med. abi:
VKÜ
Perekonna
ja eesnimi
Vanus
Olukord milles
tekkis trauma
pöhjus
Diagnoos
Antud abi:
1) Tartu "Dünamo" Ciehr, Olav 22av jalgpallivõitlusel vasema kulmu side
haav ATT 1800
2) Järvakandi "Kalev" Soosalu, Kalju 26av jalgpallivõist. parema
jala põrutus.
dusele viimases arves fikseerib
mitte õieti löödud väravasse palli
arvu ja diskredeteerib oma abiliisi
Teine: Määratud 11 meetriline löök
V.V.S.i väravatesse ei olnud sisse
löödud, selle tõttu, et väravavaht
juba enne vile andmist hüppas välja
värava märki taha ja võimaldas jalaga
lööki, löödes palli esiliini taha.
Ülaltähentatud alusel väljendan
protesti nii nagu on rikutud
kohtu käik mängu üle mis jättis
mitte vastava mulje demoraliseerivalt
mõjudes noore kaevuride komando
Komando "Kalev"
Treener
K-Järve
15. 07. 51.a.
Nõus 1954.a.
Eesti Põllumajanduse Akadeemia
Spordiklubi Juhatusele.
Talu, Ilmar
Jaagu p.
Agron. t-k. I k.
Käesolevaga palun luba võistelda Viljandi
"Spartaki" jalgpallimeeskonnas 1954.a. suvihoo-ajal.
Kuna Eesti Põllumajanduse Akadeemial jalg-
pallimeeskond puudub ning Viljandi "Spartakis,"
kui oma kodulinna meeskonnas, olen senini
võistelnud. Seega palun luba registreerimiseks
ENSV I grupi jalgpallivõistlusteks 1954.a. Viljan-
di "Spartakis". Teilt luba ootama jäädes
J. Talu
19. mail 1954.a.
oleks võimalik kõik korda ajada, sest
tahan alati vilistamas käia, ükskõik
kuhu ka ei määrata. Teie edaspidiseid
korraldusi ootes:
lugupidamisega: EJõesaar
I-kat. kohtunik
Rakvere: Vee 3-1.
31.08.53.
Sm. Liit.
Käesolevaga saadame ühe Kiviõli
"Kalevi" jalgpallimehe isiklikud kaar-
did registreerimiseks. Meil on regis-
treeritud 15 mängijat.
Palume registreerida see mees kohe kui
saate kätte, sm. Rumjantsev on Kiviõli
mees ja töötab kaevurina kaevanduses
kogu aeg ega ole kusagilt mujalt sisse
"rännanud". Kui on võimalik siis
saatke Tallinna kohtunikuga regist-
reerimisleht ja kaart Viljandi püha-
päevaks. Ja oleks hea kui saadaksi-
te telegrammi Kiviõlisse laupäeva
hommikupoolikul.
Kiviõlis, 13.V 54. Meeskonna treener (Hunt)
ENSV Kehakultuuri ja Spordikomitee
Jalgpalli Presidiumile.
Viljandis toimus 06. juulil. 1951. a I grupi esivõist.
sarjas jalgpallivõistlus Viljandi D. ja Rakvere D. vahel
mis lõpes Viljandi kasuks 3:2. kohtunik Tartust
ei ilmunud kohale, usaldasime mängu juhtimise
Viljandi Dünamo kollektiivi liikmedele sm. Heinme ja
Osulin. Kuid nemad kas võimeliselt nõrgad
I gr. mängu juhtima või sihilikult lasivad oma
meeskonnal teha 2 väravat ilmselt kindlalt ofsaidist
selle juures vastu pidi arvestamata jättes vastas
meeskonna kasuks vead. Sellega täiel määral
kindlustasivad oma meeskonnale võidu. Rakvere D.
meeskond on õigustatud olla pahane, kuna samuti polnd
ka kohtuniku Narva saadetud. Ranvere D. meeskond
tahab näha et sarnased kohtunikad kes ei täida
oma peale võetud ülesandeid kutsutakse korrale
ning julgeb paluda et Presidium määrab
Viljandi uue mängu, ja saadab ka kohale
võimelise ja erapooletu kohtuniku.
A. Vainusaar
R. D. Jalgpalli meeskonna
07. juul. 1951. a.
esindaja.
Telefon. Tallinn 424-44.
Sm Krull!
Vabandan väga, et jätsin nii kauaks nende kaartidega.
Palun kinnita nad ära, samuti registreemisleht
ja kustuta maha registreemislehelt mängija Sepp
Ilmar Alma p. ja registreeri juurde Dunberg
Evald Gustavi p.. Dunberg´i kaartid saadan
ka Sulle juba ära.
Ma ei saanud kusagilt korralikku fotot
Tiido Vello ja Nikolajev´i jaoks. Tiido on
sõjaväe laagris Pärnus ja Nikolajev on
Moskvas puhkusel. Ole nii kallis ja saada
mulle Tiido ja Nikolaejev´i need võistluskaartid
mis on Sinu käes, need mis saad aga neid
ainult jäta endale, sest parem on kohtunikule
esitada kaartid korralike piltidega. Tiido ma
saan kätte 22 aug. (tal lõpeb 20 aug. sõjaväe
laager ära Pärnus ja 22 me mängime Pärnus
ning Nikolajev  tuleb puhkuselt 23-24 aug.)
siis saadan Sulle nende paremad fotod, kui on
tarviliku.
Et neljapäeval mängida Kiviõli "Kaleviga" on
tarvis meil kaartid saada juba kätte, seepärast
mul on Sulle suur palve: tee kaartid korda ja
pane neljapäeva hommikul Tallinn - Tartu
rongipeale vagun N5 saatja kätte. See jõuab
lõunaks Tartu ja ma lähen rongile vastu
päevaliselt läbi viinud kõik kohtumised, vaatamata sellele,
et näiteks 6. juunil pidi Tallinnas kohtumine olema
Tallinn Kalev II meeskonnaga, kuid 4 juuni õhtul teatati
et mäng toimub 5. juunil ja me siiski suutsime ka selleks
ajaks õigeaegselt kohal olla Tartu "Dünamo" meeskond palub
mäng Järvakandi "Kalev" iga edasi lükata hiljem täpse-
malt määratud tähtpäevale.
H. Russak
/H. Russak/
KS "Dünamo" Tartu Nõukogu
vastutav sekretär.
Kehakultuuri ürituste aruande vorm esitamiseks
Tartu Linna Arstlik-Kehakultuuri Dispanserile
1. Ürituse nimetus ENSV I gr. esivõistl. jalgpallis
2. Ürituse läbiviimise koht Tartus, Tamme staadionil
3. Ürituse läbiviimise kuupäev 2. juulil 1953 a.
4. Korraldava organisatsiooni nimetus Tartu Linna
Kehakultuuri- ja Spordikomitee
5. Üritusest osavötnud spordiühingud Tartu "K"
Viljandi "Spartak"
7. Ilma arstliku kontrollita vöistlustest osavötjate arv -
8. Majutamiskohad ja nende sanitaarne seisukord
9. Toitlustamine kohad ja nende sanitaarne seisukord
Toidubaar 1
10. Meteoroloogilised andmed.: tuul nõrk  sademed - öhu-
temp +24º C
11. Ürituse läbiviimise koha san.hügieeniline seisund
võistluskõlbulik
12. Med.teenendamist teostav organisatsioon Tartu Linna
Arstlik-Kehakultuuri Dispanser
13. Med. punkti olemasolu, med.teenendaja nimi, amet ja töö-
koht Steinberg, Melanie TLAKD van. õde
14. Med.punkti pöördunute arv -
15. Osavötjate arvust said spordivigastusi:  raskeid -
keskmisi - kergeid -
17. Hospitaliseeritute üldarv - vöistlejaid - muid -
18. Täidetud teatisi sporditraumade kohta -
Wabariikliku Kehakultuuri- ja
Spordikomitee jalgpalli presiidiumile.
Juhtides Rakweres Tall. "Sokol"i  ja
Rakwere "Dünamo" mängu, nägin staadioni
seisukorda, mille kohta wõib öelda, et
pind on wäga pehme, künkline ja rohi
pikk. Et wäljakut mitte lasta käest
minna, peaks antama kohe rulli, mitte
ainult üks kord, waid see wäljak
wajab seda rohkem ja sagedamini.
Mis puutub korrasse, jätab ka
see soowida. Kui lõpetasin poolaja,
jooksis rahwas ja poisikesed välja-
le, muidugi mitte minu pärast, waid
lihtsalt jalutama. Mängu ajal olin
sunnitud mängu katkestama, sest rahvas
seisis ümber wärava, toetades wastu wärawa
poste. Kulus tükk aega kuni enam vähem
kord jalule seati. Kuid oli ka isi-
NSVL Lenini ordeni Kehakultuuri Spordiselts
"DÜNAMO"
Virumaa Nõukogu
Rakvere, Tööstuse 8 Telefon 44
M arv. arve Nr. 2209, Rakvere Põllumajandus Krediitühing.
Rakvere 25 Juuni 19451
ENSV MN j.a. Kehakultuuri - ja Spordi-
komitee Õppe-spordi Osakond
Siinjuures palume ENSV 1951. a I gr.
jalgpalli esivõistluste kalender plaani
kohaselt määratud mäng 28. juun.
k. a. Viljandis sealse "Dünamo" ja
Rakvere "Dünamo" vahel üle viia
5. juulile k.a. kuna Rakvere "Dü-
namo" meeskond ei saa võist-
lusele Viljandisse sõita, sest män-
gijaid ei vabastata töölt, seoses
kuu lõpu bilanssiga
Mäng toimub
6. juulil 1951.a.
teatada kohtunik Matsalule
Tartus mängu
edasilükkamisest.
esimees.
sm. Meero, kuid tema ei saanud
tulla ning sellepärast juhtisin
mina. Kohtuniku tasu jäi saamata.
Ühtlasi palun Teid astuda samme
et kohtuniku kulud saaks
üle kantud Rakvere rajooni
Spordikomiteele, sest Narvast ei
saa meie kunagi raha
kätte, samuti saatke Rakvere
kuidas komiteel tuleb tasuda
ning kui palju
EJõesaar
on kaitsja, kui ka ründawa poole
mängijad määruste kohaselt ase-
tatud, andis wile. Peale wile andmist
olid mõned Narwa "Kalewi" mängijad
tunginud karistusala piirist üle, mille
peale mina isiklikult nad üle joone
tagasi tõukasin nõudsin minna, mida
nad ka täitsid. Lööki sooritama tuli
Tallinna "Kalevi" mängija E. Härms, kes
küsis minult "Kas wõib lüüa"? Et ma
wile juba warem olin annud, wastasin
jaatawalt. E. Härmsi poolt löödud
wärawa tunnistasin määruste-
paraseks.
Otsustati: Vabariiklik Jalgpalli Kohtunike
Kogu Presiidiumi oma teistkordsel
arutamisel tunnistas kohtunik F. Sõgeli
E. Härmi tegewuse seadusepäraseks
ja mäng lugeda kehtiwaks.
Vabariikliku Kohtunike
Kogu esimees.
Kogu liikmed
Käesolev Akt on koostatud Viljandis
Eesti NSV I gr. mängu kohtumisel "Dünamo" Rakvere
ja "Dünamo" esindajate ja jalgpalli meesk. kaptenite
Vainusaar Kost Dementjev ja Aasaküla poolt
selles et 6 juulil 1951a ENSV jalgpalli juhendi
kohaselt pidi nimetatud võistkondade kohtumist
juhtima Vabariiklik Spordikomitee kohtunik
Matsalu, kuna tema võistluste alguseks kohale
ei ilmud siis mõlemate meeskondade esindajad
ja kaptenid leppisid kokku et jalgpallikohtunik
Heinmäe Juho juhib mängu.
Rakvere "Dünamo" esindaja (Vainusaar)
Rakvere "Dünamo" meesk. kapten (Dementjev)
6 VII 51
Viljandi "Dünamo" esindaja (Kost)
Viljandi "Dünamo" meesk kapten (aasaküla)
Eesti NSV Vabariiklikule Jalgpallisektsiooni
Presiidiumile.
Käesolevaga KS "Dünamo" Tartu Nõukogu palub regist-
reerimislehelt Eesti NSV 1954.a. I gr. jalgpalli esivõistlusteks
maha kustutada Sepp, Ilmar Alma pg. ja tema asemele juurde
registreerida Ring, Harry Voldemari pg.
Kuna me varem ei registreerinud veel Kantor, Jüri
Joosepi pg., kes on küll juba kantud meie registreerimisehele
Nr. 175 all, palun ka tema isiklikud kaardid kinnitada, milli-
sed on juurdelisatud.
Mõlemate kaardid palun vormistada 5. juuniks 1954.a.,
kuna meil on nimetatud päeval Tallinnas mäng Tallinna
"Kaleviga".
Tartus, 3. juunil 1954.a.
vast. sekr.
Tartu "Dünamo" jalgpallimeeskonna koosoleku
Tartus, 16. mail 1954.a.
1. Tartu "Dünamo" jalgpalluri Mölder, Elmari välja-
kult eemaldamise küsimuse arutamine mängul Eesti
NSV 1954 a. I gr. esivõistluste sarjas Tartus 16. mail
1954 a. Järvakandi "Kaleviga"
Mängul Järvakandi "Kaleviga" eemaldati kohtunik
Leichner, A. poolt. II poolajal Tartu "Dünamo" jalgpallur
Mölder, E, kes lõi jalaga palli ja ühtlasi ka vastas-
meeskonna mängijat.
Kilk, A.: Minu ettepanek on karistada Mölder, E
mahavõtuga kapteni kohustusest ja avaldada temale
vali noomitus.
Russak, H: Möldrit tunneme kui head hokimängijat
ja jalgpallurit, on seni alati distsiplineeritult käitunud,
seepärast ühinen Kilk´i arvamisega. Ühtlasi lubada
tal edaspidistest mängudest osa võtta.
Mölder, E: Tunnistan oma viga ja luban edaspidi
taolist toorutsemist vältida. Ei teinud viga tahtlikult
ning varem ei ole mind kunagi karistatud.
Antropov: Teen ettepaneku uueks meeskonna vane-
maks valida Kilk, A.
Eesti NSV Vabariiklikule Kehakultuuri
ja Spordikomiteele.
Õiend.
Käesolevaga VSÜ "Kalev" Jõgeva Nõukogu
tõendab, et VSÜ "Kalevi" Tallinna linna-
nõukogu jäähoki meeskond, koosseisus 13
inimest, jäi Jõgeval 23. märtsil 1952.a.
toitlustamata, kuna summad toitlus-
tamiseks ei olnud üle kantud.
Jõgeval, 23. märtsil Hkalda.
1952.a.
(Kalda)
N. SÜ "Kalevi" Jõgeva
Nõukogu esimees.
sm. Kalda allkirja tõestan.
Eesti NSV II grupi jalgpalli finaal-
aruanne.
Eesti NSV II grupi jalgpalli finaalturniir
peeti Pärnus ajawahemikul 2-6. oktoobrini
1954 a. Osa wõttis turniirist 3 meeskonda:
Tallinna Ohwitseride Maja, Sindi "Kalew“
ja Narwa "Kalew" II kuna neljas meeskond
Jõgewa "Kalew" jäi tulemata.
Turniiri wõitis Tallinna Ohwitseride
Maja meeskond 3 punktiga, teiseks
jäi Sindi "Kalew" 2 punktiga ja kolman-
daks Narwa "Kalew" II 1 punktiga.
Turniiri tabel
Jrk
Meeskonna nimetus
"Kalev"
Vära
vate
suhe
Koht
1. Tallinna Ohw. Maja
2:1 3 I
2. Sindi "Kalew"
2:2 2 II
3. Narwa "Kalew" II
1:2 1 III
Seega omas Tallinna Ohwitseride Maja
(TOM) meeskond õiguse wõistelda 1955a.
jalgpallihooajal Eesti NSV I grupi
esiwõistlustel.
Võistluste kestel esitati üks protest Narwa
Käesolevaga tõendab El. kom.
osak. et. kod. Rumjantsev, Nikolai Vassili p.
sünd. 1929. a. ja elab Küttejõud m. 8.-2.
alates 1. VIII 1948. a. kuni käesoleva ajani
Tõend antud esitamiseks nõudmisel.
El. kom. os. pasp.
Seletuskiri.
30. augustil olin määratud juhtima
ENSV I-grupi jalgpallivõistlust
Narva "Kalev" - Järvakandi "Kalev" Narvas,
millest sain teada alles 29. augusti
õhtul kell 19.00. Et meil 30. august
oli tööpäev pidin sellest teatama ka
direktorile, kes oleks mind vaband
vabastanud selleks päevaks. Et ma aga nii
hilja sain teada, ei saanud ma seda
asja joonde ajada. Teinekord palun
teatada vähemalt päev varem, et
ENSV jalgpalli kohtunike presiidiumile!
20. juunil toimus Rakveres ENSV I grupi jalgpalli
esivõistluste sarjas mäng Narva "Kalev" - Rakvere
"Dünamo." Kuna Tallinnast kohtunik ei ilmunud
pidin mina seda mängu juhtima. Kuna Narva esitas
protesti, pean siin mõningaid asjaolusid selgitama.
1. Narva - praegune tabelijuht tuli kindla võidu peale
välja, kuid Rakvere on alati tugevate vastaste
vastu hästi mänginud. See juhtus ka seekord.
2. Mäng oli väga terav ja kiire, mõlemad meeskonnad
rakendasid oma oskusi välja. Pean ütlema mäng
oli jõuline kuid mitte toores ja sedagi rohkem Narva
3. Narva väravavaht Tervinski sai põrutada sellest,
et Rakvere tf. Kallas lõi palli ning löögi momendil
hüppas Narva väravavaht talle jala peale.
4. Mis puutub Narva poolt löödud väravale, siis see
oli selge ofsait, kui mitte mingisugust põrkest tulnud
pall. Enne oli vile kui p.ä. värava lõi. See mis
on märgitud Narva protestis on täielik vale.
Seda tunnistavad piirikohtunikud (Roop-Kulbas) ning
kõik kes seal lähedal olid. Samuti on täielik vale
see et ma tunnistasin ennem värava
E. N. S. V. Vabariikliku Jalgpalli Sektsiooni
Presiidiumile
Karp. Edmund
I kt. jalgp. kohtunik.
Olin lähetatud E.N.S.V. jalgpalli
treeneri sm. Krull´i poolt Kohtla-Järvele,
kus toimus 05. sept. 54a. E.N.S.V. 1954a.
I gr. esivõistluste mäng jalgpallis K-Järve
"Kalev´i" ja Viljandi "Spartak´i" vahel,
nimetatud mängu peakohtunikuks.
Mäng toimus ettenähtud ajal.
Kuid peale mängu, milline lõppes
Viljandi "Spartak'i" võiduga 2:1 toimus
järgmine lugu: nagu mäng lõppes,
tormas pealtvaatajaskond platsile,
ähvardades käsitsi kallekippumist
minule kui kohtunikule, kus juures
üks pealtvaatajatest tahtis haarata
piirikohtunikult lippu, millega mind
lüüa, kuid piirikohtunik sai seda takistada.
Siis asusid Kohtla-Järve "Kalev´i" mängijad
sõõris ümber kellede kaitsel lahkusin
väljakult - riietusruumi. Samal ajal
tekkis äkki kivide sadu, mis tulid
arvatavasti inimeste kätest. Olin
ENSV Vabariiklikule Kehakultuuri- ja Spordi-
komiteele
Käesolevaga teatab Viljandi raj. Kehakultuuri-
ja Spordikomitee, et Viljandi "Spartaki" jalgpalli-
meeskonna likviteerimisega ENSV I-grupis mängimast
Palub lubada mängida linnameeskonnal ENSV I-
grupi edasi ja ENSV II-grupis esindab VSÜ "Kalew"
Viljandi raj. Nõukogu meeskond vaatamata, et
meekonna liikmed. Remmel, Tukk ja Visnap.
ELaurson
Viljandi raj. Kehakultuuri-
ENSV Kehakultuuri ja  Spordikomiteele
ja Narva "Kalevi" vahelise mängu
kohta järgmist: mängu algul polnud
Narva "Kalevil" esitada registeerimise
Kaarti ega mängijatel isiklikke
Kaarte - esitasid isikutunnistused
toimuda et võistlusse mänguna.
kuna teda huvitavad ainult
juhendis ettenähtud dokumendid.
Mäng sai siiski peetud, mille
võitis Narva  Kalev.
Mängu oli juhtima määratud
Pärnu. 16/VII
Sms. Isok!
19 juuli 1951 a.
Saadan Teile I gr. esivoistluste
Palun Teid tulevikus
väljasaata kohtuniku väljas poolt!!!
Pühapäeval, 22 juulil meie ei
toimub 21, 22/VII laulupidu.
Kui on võimalik siis paluks
määrata see mäng 26. juulile ja
kindlasti Pärnus.
II vooru kalendri koostamisel
arvestage, et meil natukene juba
on asjahuvilisi ja kui nüüd Teie
määrate kõik mängud väljaspool
Pärnust Pärnut see väga mõjub
meie rahvale.
Sms. Isok! Palun mind
aidata elustada Pärnu linnas
jalgpalli, olen praegust täiesti
üksi selles linnas.
Ühtlasi palun Teid augusti
kuus jätta üks pühapäevane
päev vabaks, sest meil on kavatsus
sõita Läti NSV Sõprusvoistluseks.
Loodan, et Teie saate
minust aru ja aidate mind
Võistlus protokoll
jalgpalli ENSV I grupi esivõistluste
kohta "Pärnu" "Kalevi"
ja "Dünamo" Rakvere vahel
Pärnu vsü "Kalev" staadionil
"3" juunil 1951.a.
Kohtunik: Leichner, A.
Abikohtunikud: 1. Vabrit, M.
2. Pilv, M.
Ilm - selge
Temperatuur - + 20
Väljak - korras
Peal vaatajate arv -
juures asuv Kehakultuuri ja
Spordikomitee.
Jalgpalli Sektsioonile
15. juulil käesoleval aastal Tallinas
Spartaki staadionil järjekordses
matšis kohtusid komandod "V.V.S."
Tallinn ja "Kalev" Kohtla-Järve
Selle tõttu, et kohtunik sms.
jõesaar lubas rida momentisid
mille tagajärjel matši tulemused
selgusivad enne ettenähtavad,
juba esimese mängu poole ajal.
Esimene: Mängu alguses komando
"Kalev" väravadesse lüüakse teine
pall saatetud V.V.S. mängijaga oma
kaaslasele käega, ääre kohtunik ja
vabariigi kategooria kohtunik sms
Silak pidevalt signaliseerisid
peakohtunikule, no viimane vaatamata
juhtunud asjaolule ja selge sega
Koopia NSV Liidu Tervishoiu Ministeeriumi
juures asuva Kehakultuuri ja Spordikomitee
jalgpalli osakonnale.
Kaesolev akt koostatud K-Järve Linna
Tervishoiu osakonna juh asetäitja Galkin V.S.
sama linna "Kalevi" jalgpalli meeskonna treeneri
Kovaljovi V.B; Tartu linna "Kalevi" meeskonna
esindaja Tiido K.K.; I jägu jalgpalli kohtuniku
Matsalu S.G 12 juunil 1953a. Tartus.
Akt on koostatud seepärast, et K-Järve
linna "Kalevi" jalgpalli meeskonna saabus
Tartu 11 juunil et kohtuda kohaliku
"Kalevi" meeskonnaga järjekordsel esigrupi
mängul ENSV Tervishoiu Ministeerjumi juures
asuva Kehakultuuri ja Spordikomitee telegrammi
alusel.
Tartus mingisugust vastuvõttu ei olnud
ja puudus toitlustamine. Kohalik "Kalevi"
meeskond ei olnud teadlik eelnevast mängust.
K-Järve meeskonna mängiad olid vabastatud
töölt 11. ja 12. juunil ja kaotati seega
kaks päeva tööaega põhitöökohal.
Palume ENSV Tervishoiu Ministeeriumi
juures asuval Kehakultuuri ja Spordi-
komiteel käes olev akt läbiarutada
ja kulud K-Järve jalgpalli meeskonnal
sõidu ja toitlustamise eest tasuda
süüdlasel.
K-Järve linna Tervishoiu
osakonna osak. juh.
Galkin
K-Järve linna jalgpalli
"Kalevi" meeskonna treener
Kovaljov
Tartu linna "Kalevi"
jalgpalli meeskonna esindaja
Tiido
Vab. kat. jalgpalli kohtunik
Matsalu
NSVL Lenini ordeni kehakultuuri-spordiselts "DÜNAMO"
Tartu Nõukogu
TARTU, Võru 10. Telefon 33-98
Vastavalt
Tartus, 19. juulil 1954.a.
Nr. 41.
Eesti NSV Kehakultuuri ja Spordikomitee juures olevale
Vabariiklikule Jalgpallisektsiooni Presiidiumile.
Vastavalt Eesti NSV 1954.a. I gr. jalgpalli esivõistluste kalend-
kandi "Kalev"i ja Tartu "Dünamo" vahel.
Nagu me juba laupäeval 17. juulil telefoni teel Vabar.
Kehakultuuri ja Spordikomiteesse teatasime (sm. Krull´ile), ei saa-
nud Tartu "Dünamo" jalgpallimeeskond Järvakanti sõita all-
järgnevail põhjustel:
1) Laupäeval kl.12 00 sai sõjaväeosa, kust meie meeskonnas
mängib 5 inimest, telegramni, et pühapäeval 18. juulil
kl. 20 00 toimub kahe väeosa vaheline finaalmäng, kust
meie mängijad tingimata peavad osa võtma. Mängu muuta
ei saanud, kuna teine väeosa sõitis siia kaugemalt.
2) Reedel, 16. juulil toimus meeskonna koosolek, kus otsustati
pühapäeval Järvakanti sõita 14 mehega, nende hulgas 8 sõja-
väelast, kuna ülejäänud mehed olid kas puhkusel või seotud
Tartu rajoonis kehakultuurlaste päevaga
Eelpoolmainitut arvestades ei olnud pühapäevaks min-
git võimalust meeskonda täisarvuliselt (11 meest) Järvakandi
sõiduks komplekteerida.
Kuna Tartu "Dünamo" alati on õigeaegselt ja täht-
H. Heidemanni nim. trk., Tartu, 21. juuni t. 10. 1953. 2883 500
Seletuseks!
Kõrvaldasin Tartu "Dünamo" mängija
nr. 9 Lisitsõni 5 min. enne mängu lõppu
väljakult toore mängu eest. Tuleb juurde
lisada, et Kohtla-Järve Kalevi mängi-
jad tegid sagedasi vigu ja nende fik-
seerimisel vaidlesed piirikohtuniku ja kohtu-
nikuga.
Mängija Lišitsõn´ile tehti varem vastas-
mängija poolt mitu korda viga ja see põhjustas
tema käitumise toorekks toorutsemiseks.
Kõrvaldasin tema väljakult eelneva hoia-
tuseta, sest oli karta et mäng muutub
libedal väljakul jõulise mängu tõttu män-
gijaile ohtlikuks.
Sm.  Lisitsõn käitus peale karistuse
saamist viisakalt, ja distsiplineeritult ning
tunnustas oma viga. Seepärast arvan,
et ei ole põhjust teda järgnevatelt män-
gudelt kõrvaldada.
12.09.54.
Sm. E. NIGUL
I Hoki KARIKAS
a). Tartu kõne - kes võitis "D" või "ÜSK"
Jõgevale teade - Tartus mäng
26 III (võib ka 27. III)
b). "Sp." Tallinn - mängib
Kohtlas 27. III 52.
Sõitku Leningr.
rongiga
c).  "Dünamote mäng?
KBF´ide mäng?
Kohtunikud
II AU INNAD - OKID
Vabariikliku Kehakultuuri-
ja Spordivalitsuse
jalgpallipresiidiumile.
Pühapäeval, 13. sept. 53. toimunud ENSV I grupi
jalgpallivõistlust Järvakandi ja Kiviõli meeskon-
dade vahel juhtis vabariikliku kategooria mär-
giga kohtunik sm. Pankov, Sergei. Mängus esile
tulnud jämedate vigade mittefikseerimine Järva-
kandi meeskonna kasuks ei tee au sm. Pankovi koh-
tunikukategooriale. Meil NSV Liidus on jalgpalli-
publik erapooletuks kohtunikuks jalgpallikohtu-
niku üle, seda näitab ka Kiviõlis äsja toimunud
mäng. Võistlus kulgas Kiviõli meeskonna kerges
ülekaalus, Järvakandi kaitseliinid tõrjusid mitmel
korral kriitilisel momendil palli käega karistus-
ruumis, kohtunik aga jättis need märkimata kuigi
abikohtunikud märkisid õiglaselt tehtud vigu, selle
eest tehti piirikohtunikule sm. Baldinile märkus.
Järvakandi karistusruumis parem kaitse Samm võttis
kahel korral käega seda ei märgitud nii ka paljudel
kordadel keskväljal. Kes on jalgpallisõber ja mängija
see teab missuguse õhkonna loob ebaõige kohtunik
nii mängijate hulgas kui ka rohkearvulises publikus.
Jalgpallipresiidium peab rangelt arvestama igasugus-
tel korrarikkumistel ennekõike ebaõiget tegevust kohtu-
niku poolt ja siis sellest tingitud väärnähtusi.
Sm. Pankov oli ilmselt millegagi mõjutatud, et tegut-
ses silmnähtavalt Järvakandi meeskonna kasuks.
Protesteerin, mängu tulemust mittearvestada ja mää-
rata uus mäng kas või Tallinnas, kus juhiks mängu
tõeliselt ja auga vabariikliku kategooria kohtunik.
II kateg)
Kiviõlis, 13.sept.53.
(Bezuglõi, N)
Abikohtunikud:
Kiviõli meeskonna
esindaja: (Lipp, E)
(Baldin, S) (III kateg.)
sunnitud viibima peaaegu tund aega
riietusruumis, enne kui rahvas rahunes
ja staadionilt lahkus.
Staadionil puudub täielikult
miilitsa ehk sõjaväelastest korrapidajad,
mille tõttu on ka rahval vaba voli
omavolitseda.
Minu arvates tuleks Kohtla-Järvel
mängud katkestada, kuni sääl
suudedakse luua vastav kord, nagu
see peaks olema normaalse võistluse
7.09.54 a.
EKarp
Jalgpallimeeskond otsustas ühehäälselt karistada
Mölder, E. meeskonna vanema kohustest tagandada
ja avaldas valju noomituse. Paluda Vabariiklikku
Jalgpallisektsiooni Presiidiumi, et ta lubaks Mölder, E
edaspidistest mängudest osa võtta.
Uueks meeskonna vanemaks valiti ühehäälselt
Kilk, A.
Meeskonna liikmed:
E. Mölder.
A. Kilk.
A. Antropov
Viikmaa
Pooldan seda otsust ja
palun jalgpalli presiidiumil arvestada seda
karistust ja lubada temal edasi võistelda
edasi ilma eemaldamata kuna viga oli võrdlemisi
väike. Tegin oma otsuse liiga kiirelt, kuid
oleks võinud ka mööda lasta, sest löök toimus
koos palliga.
Peakohtunik
ALEICHNER
Vabariikliku Jalgpalli Kohtunike
Kogu pesiidiumi koosoleku
S.S. "Dünamo" staadionil 31. augustil 1953
Koos olid: E. Saar, V. Kaleviste ja
K. Sillak
Juurde kutsud: F. Sõgel ja
Riiklik treener E. Liit.
1.) ENSV jalgpalli esiwõistlusmängu
Narwas, 21. juulil 1953 a. Tallinna
"Kalewi" ja Narwa "Kalevi" wahel
potesti teistkordne arutamine.
kohtunik F. Sõgeli kohta tegewuse kohta.
Kuulati: F. Sõgeli seletus 11 meetri karistus-
löögi andmise ja sooritamise
kohta järmist. Viga oli tehtud
Narwa "Kalewi" mängija poolt nende
aristus alal, mille eest kohtunik
F. Sõgel määras 11 meetri löögi.
Tallinna Kalewi kasuks. F. Sõgel
pannes palli karistuslöögi punkti
jälgides, et löögi sooritamiseks
Mingisugune pulblik ei saa kohtunikku mõjutada,
See ei ole esimene kord - kus Narva treener esitab
põhjendamatuid proteste.
Joonistan värava löömise momendi õieti ülesse,
mitte aga nii kuidas Narva seda tegi.
VV.
N.7.
Täpp
Dementjev
N11.
N.12.
N.8.
N.10.
Vile oli siis kui Narva 12 palli lõi, ning kui see
ei ole ofsaid siis ma küll ei oska määruseid
lugeda ega tõlgitseda. Loodan, et teete õige
kui kohtunik mitte aga tujude järgi nii nagu
Kohtunik
Tartu "Dünamo" jalgpallimeeskond, arutades põhjalikult
läbi Tartu "Dünamo" jalgpalluri Lisitsin'i käitumise
mängul 23. mail 1954.a. Kiviõlis Kiviõli "Kalev"iga
1. Karistada Tartu "Dünamo" jalgpallurit Lisitsini eba-
sportliku käitumise pärast noomitusega.
2. Paluda Vabariiklikku Jalgpallisektsiooni Presiidiumi nime-
tatud otsus kinnitada ja Lisitsinil lubada edasi võistelda.
3. Paluda Vabariiklikku Jalgpalllisektsiooni Presiidiumi, et ta
juhiks kohtunikuna tegutsenud sm. A. Kooviti ja samuti
ka teiste kohtunike tähelepanu sellele, et ei eemaldataks
liigselt kergekäeliselt mängijaid väljakult, kui vead on
kerged ja enne pole mängijaile tehtud märkusi.
Tartu "Dünamo" jalgpalli
meeskonna liikmed:
E. Mölder
24. mail 1954.a.
1) Tartu "Dünamo" jalgpallur Lisitsin V.P. väljakult eemaldamise
küsimuse arutamine mängul Eesti NSV 1954.a. I gr. esivõistluste
sarjas 23. mail 1954.a. Kiviõlis Kiviõli "Kalevi" meeskonnaga
ja nimetatud mängija kohta otsuse vastuvõtmine.
Eesti NSV 1954.a. I gr. jalgpalli esivõistluste sarjas toimu-
nud kohtumisel 23. mail 1954.a. Kiviõlis Kiviõli "Kalevi" ja
Tartu "Dünamo" mängul eemaldati väljakult kohtunik A. Kooviti
poolt Tartu "Dünamo" mängija Lisitsin V.P. ebasportliku käitumise
pärast. Ebasportlik käitumine seisnes selles, et Lisitsin tegi
katset jalaga lüüa vastasmängijat peale seda, kui viimane tegi
talle raske vea. Tegelikult ta aga vastasmängijat ei puutunudki
ja kohtunik saatis ta ilma noomitust tegemata kohe väljakult
Kilk, A.: "Kiviõli "Kalevi" mängija, kellele Lisitsin tegi kat-
set lüüa, mängis kogu mängu toorelt. Esimesel poolajal niitis ta
Lisitsini karistusalal jalust maha, mille tõttu oleks pidanud määra-
tama 11m karistuslöök. Ka hiljem tegi ta Lisitsinit kattes jär-
jest tooreid vigu, mis eest meeskonda karistati ka mõnel juhul
karistuslöökide andmisega vastasvõistkonna kasuks. Kohtunik saatis
Lisitsini ilma aegu välja, ta oleks pidanud tegema märkuse,
kuna Lisitsinil oli see mängus esimene viga. Minu ettepanek
on avaldada Lisitsinile noomitus ja lubada tal edaspidi
mängida."
Hokimäng 27. III Tartu "Dünamo"
ja Tartu ÜSK-i vahel lõppes ÜSK-i
võiduga 9:8.
28. III toimub mäng TARTU ÜSK-i
ja Jõgeva "Kalevi" vahel (kohtun. Reedre)
Võitja sõidab 29. III Tallinna
Tartust helistati.
"Kalewi" II meeskonna poolt Narwa "Kalewi"
II ja Tall. Ohwitseride Maja meeskonna
mängu suhtes. Protest lükati kohtunike
kogu poolt tagasi, kui ebaõigete ja aluseta
süüdistustega esitatud.
Võistlused möödusid tasawägisestes wõis-
tlustes, mida ka näitab tagajärjed
wõistluste tabelis.
Kohtunike kollegiumi koosseisu kuulusid
peakohtunik Sillak, Karl ja kohtunik
Leichner, Albert ning Eesti NSV riiklik
treener Krull, Georg.
Kolme meeskonda autasustati wasta-
walt koha järgi diplomiga. Samuti
võistkonna mängijaid wastawate diplo-
mitega.
Meeskonnad ja kohtunikud olid korra-
likult toitlustatud ja majutatud,
samuti VSÜ "Kalewi" Pärnu Nõukogu
staadion ettewalmistatud ja korrastatud.
KSillak
9. okt.1954a.
peakohtunik.
Põltsamaa rajooni TSN TK
Vabariiklikule
Ksk. õppespordi
osakonnale.
"6" aug. 1952.
Nr. 114
Põltsamaa raj. Ksk.
teatab Teile, et ette-
nähtud karikavõistluste
mäng jalgpallis jäi ära
kuna Tartu rajooni ja Kallaste
rajoon omavahel ei mänginud
ja mõlemad meeskonnad andsid
loobumise võidu Põltsamaa
meeskonna kasuks. Järgmine
mäng toimub 10. aug. s.a Põltsamaal
8. aug 1952a.
Nr. 3478
Põltsamaa rajooni
Kehakultuuri- ja Spordikomitee esimees
Jermakov: "Olen Lisitsiniga mitu aastat koos mänginud nii
jalgpalli kui ka jäähokki. Lisitsin on alati käitunud seltsimehe-
likult ja distsiplineeritud võistlejana. Toorelt ei ole ta kuna-
gi mänginud. Vastasvõistkonna liige mängis aga kogu mängu
jõuliselt ja toorelt, mistõttu Lisitsin ärritatud olekus püüdiski
teha nimetatud viga. Kohtunik oleks pidanud tegema talle
märkuse ebasportliku käitumise pärast, mitte aga kohe eemal-
dama väljakult.“
Ziehr. O: " Tunneme Lisitsinit kui head võistluskaaslast
ja distsiplineeritud mängijat. Kunagi ei ole ta ebasportlikult
käitunud. Kohtunik eemaldas ta liigselt kergekäeliselt väl-
jakult, kuna viga oli esmakordne ning oleks pidanud tegema
märkuse. Pooldan sm. Kilk'i ettepanekut"
Russak, H: "Sm. Kilk'il on täielik õigus. Lisitsin on alati
olnud üks distsiplineeritumaid mängijaid, kunagi ei ole ta näi-
danud ebasportlikku käitumist ei võistlustel ega treeninguil.
Teda mängust eemaldada oli kohtuniku poolt ilma märkust
tegemata ebaõige.
Lisitsin: Kahetsen oma ebasportlikku käitumist ja luban
edaspidi mitte kunagi sarnaselt käituda. Vea tegin ärritatud
olekus, kuna vastasmängija mängis minu vastu väga toorelt.
Varem ei ole mul kunagi selliseid karistusi olnud, kuigi olen
juba rida aastaid mänginud jalgpalli ja jäähokki. Palun
mul lubada edaspidi kaasa mängida"
Teised sõnavõtjad Antropov, A, Mölder, E. Nikolajev, V.
Luik, H. j. t. rääkisid samuti Lisitsinist kui distsiplineeritud
mängijast ning märkisid kohtuniku liigselt kergekäelist
käitumist Lisitsini mängust eemaldamisel.
M/arv. arve Nr. 2209, Rakvere Põllumajandus Krediitühing.
Rakvere 20. aug. 1951.
Vabariikliku Kehakultuuri- ja Spordikomitee
Jalgpalli Sektsioonile.
ENSV 1951.a. I gr. jalgpalli esivõistluste
mäng "Kalev" Kohtla-Järve ja "Dünamo" Rakvere
vahel, mis pidi toimuma Rakveres 19. aug. 1951.
kuid vastavalt Vabariikliku Spordikomitee kor-
raldusele mäng toimus eelmärgitud tähtpäeval
Tapal.
Mäng toimus vastavalt NSVL jalgpalli võist-
lusmäärustele. Algus mis oli määratud kell 19 00
algas tegelikult 19 30 kuna varem toimus samal
väljakul "Kolhoosniku" rajoonidevahelised kergejõus-
tiku võistlused, mis ei jõutud õigeks ajaks
lõpetada.
Mängu pidi juhtima kohtunikuna sm.
Koovit, kuna kohtuniku kohale ei tulnud juhtis
mängu juhuslikult kohal olnud I kategooria
kohtunik Meero, kes oli täiesti kaine.
Enne mängu algust meeskondade vane-
mate vahel mingit kokkulepet ei olnud, et
mäng toimuks sõprusvõistlusena. Samuti ei
ütelnud seda kohtunik Meero.
Med-valve oli kohal, selle kutsus välja
Tapa raj. KSK, kuna päeval olid samas kerge-
jõustiku võistlused ning pärast jalgpall. Mis
puutub K-Järve mängija Vihanski vigastusse,
siis ei vasta see tõele, sest terve mängu kestel
ükski mängija vigastada ei saanud ega
arstiabi ei vajanud.
Jalgpalli väljakul esinenud puudused
on teada Vabariiklikul Jalgpalli Sektsioonil
ning nende puuduste väiksuse pärast on luba-
tud mängida sellel väljakul ENSV I gr. mänge
ks "Dünamo" Rakvere Nõukogu vast. sekretär.
Võistlused möödusid tasawägisestes
peakohtunik Sillak Karl ja kohtunik
Meeskonnad ja kohtunikud olid korra
staadion ettewalmistatud ja korrastatu
9.okt.1954a.
peakohtunik
7 VI 1954a.
Nr. 2331
ENSV kehakultuuri ja spordikomitee
spordi osakonnale!
Käesolevaga teatan, et mul ei ole võimalik
juhtida 20 juunil K-Järvel toimuvat
jalgpalli võistlust "Kalev" - Tartu "Dünamo.,
sellepärast palun määrata teine kohtunik.
Mind aga võib määrata 13 ehk 27 juunil kuhugile,
ehk ka 20.dal Rakveres toimuvale mängule
"Dünamo" - Narva "Kalev".
Ühtlasi juhin Teie tähelepanu asjaolule,
et mulle on ikka saatmata 9. mail toimunud
Narvas jalgpalli kohtunikule ettenähtud tasu.
Rakveres. 6.06.54.
I-kat. kohtunik.
ning saaks kaartid kätte (ma olen tihti
saanud nii Tallinnast komandeeringuid ja
muid dokumente). Tasun vaeva eest Sulle
ära, kui tulen Tallinna.
Viisime läbi Tartu linna esivõistlused
jalgpallis. On jäänud pidamata vaid üks mäng
"Dünamo" - Tartu kalev, selle mängime
25 aug. Tartu vabastamise aastapäeva puhul.
Ühtlasi anname kätte siis diplomid ja
mälestusesemed. Lubasin küll lüüa kõigile
käega, aga siiski ei suuda ...
Jään lootma Sinu vastutulelikkusele ja
tänan juba ette nii enda kui kogu
meeskonna nimel.
Sportliku tervitusega
17 aug. 1954a.
Sp. kohtunik
Sikk, Otto Jaani pg.
Seletuskiri
komandeeringu kohta, kom. tunn. nr. 1463 - 8.09.1953.a.
Olin komandeeritud kohtunikuna juhtima Järvakandi ja
Tartu "Kalev'i" vahelist jalgpallivõistlust ENSV 1953.a. esivõistlustel
I grupis, Järvakanti 9.09.1953.a.
Pärnust sõitsin raudteel Eidapere r/jaama 9.09.1953.a., kus ootasin
Järvakandi Tehaste rongi, mis liigub tehase plaani järgi mitte kindlatel
kellaaegadel. Järvakanti jõudsin keskpäeval. Võistlus oli määratud
algusega kell 18.00. Ilm oli vihmane. Kaks tundi enne võistluse
algust kontrollisin jalgpalliväljaku korrasolekut võistluseks.
Väljak oli määruste päraselt võistluseks korda seatud. Vihmase ilma
tõttu oli väljak üldiselt libedaks muutunud, eriti väravate
kohal, kus väljak oli murukatteta ja kohati õhukese veekihiga
kaetud. Väljak oli aukline.
Võistlus algas kell 18.00 ja lõppes Järvakandi "Kalev'i" eduks
5:00, poolaeg 0:0. Mängu II poolaja lõpu eel (umbes 10 min enne lõppu)
juhtus kerge õnnetusjuhtum, mille tõttu oli mängukatkestus 2 min. Lahtisele
pallile vastu joostes katsetades püüda Järvakandi kesktormaja värava lööki
umbes 10 m väravast kukkusid Tartu v.v. ja Järvakandi keskmängija, kus
Tartu v.v. Tiido sai kerge põrutuse, kuid kaheminutilise mängukatkestuse
järgi jatkas mängu abivajamata. Esmaabi oli kohapeal olemas. Kaheminu-
tiline katkestusaeg sai juurdelisatud II poolajale, millest teatasin võist-
konna kapteneile.
Järvakandist sõitsin Eidaperre 10.09.53.a. ja 11.09.53. Eidaperest Pärnu.
11.09.1953.a.
Nr. 1642.
Kehakultuuri ürituste aruande vorm
esitamiseks Tartu Linna Arstlik Kehakultuuri
Dispanserile
1. Ürituse nimetus ENSV I grupi jalgpalliesivõitlused (Narva, K - Tartu, K)
2. Ürituse läbiviimise koht Tartu, Tamme staadion.
3. Ürituse läbiviimise kuupäev ja kellaaeg 31. mai 1953. 19 00-21 00
4. Korraldava organisatsiooni nimetus Vab. KK ja SK, VSÜ Kalev Tartu Nõukogu
5. Üritusest osavötnud spordiühingud Kalev
6. Osavötjate üldarv 24 mehi 24 naisi -
8. Toitlustamise kohad ja nende sanitaarne seisukord
TK Sööla 2.
9. Majutamiskohad ja nende sanitaarne seisukord
Hotell "Park"
10. Meteoroloogilised andmed: tuul - sademed -
öhutemp + 13 C
võistluskolbulik
12. Med. teenendamist korraldav organisatsioon
Tartu Linna Arstlik-Kehakultuuri Dispanser.
13. Med.punkti olemasolu, med. teenendaja nimi, amet ja töökoht
Sauna, Jüri TLAKD arst
14. Med.punkti pöördunute arv 1
kergeid 1
hra Arak, pr. Heringson, pr. Neuland, prl. Eisenschmidt,
pr. Peipsi, pr. Karneol, prl. Wilde, pr. Maim, pr Dr.
Kengsep, pr. Allik, pr. Birkental ja BHäusler.
2) Eestseisuse walimine. Waliti üheksa liikmeline
eestseisus. Seltsi juhatajaks waliti ühel häälel pr.
Jõgewer, abiks pr. Eller. Teisteks eestseisuse liikme-
teks waliti: pr. Maim, prl. M. Reimann, prl. Wilde,
pr. Steinberg, pr. Stern, pr. Nilp ja BHäusler. Wiimased
saawad isekeskis töö ärajagama.
Et seltsil põhjuskirja järele õigus on ka kommisjo-
nisid walida, siis waliti ka kommisjonide liik-
med ära, nimelt "Wastuwõtmise kommisjoni": pr. Nilp,
pr. Pärn, pr. Holst, pr. Heringson, pr. Maim, pr. Terpi-
lowsky, pr. Stieglitz; kommisjoni juhatajaks waliti
pr. Steinberg.
Rewisjoni kommisjoni waliti: hra cand. Rütli, abi-
deks pr. Kitzberg ja pr. Birkental
Nõuukogu liikmedeks waliti: pr. Dr. Kengsep, pr. adw.
Rütli pr. Linde, pr. Karneol, hra Arak, Dr. Schulzenberg
pr. Kurrik, pr. Raag.
3) Suwelasteaia algus. Otsustadi suwelasteaia tegewust
peale kahenädalise waheaja 26.mail alata.
4.) Aruanne. Wiimase kahepidu s.o. 6. aprillil
ära peetud kiriku kontserdi ja 3. mail "Wanemuines"
toime pandud pidu kohta andsid endine raamatu-
pidaja ja kassapidaja aru. Kus juures raamatu-
pidaja järgmist seletust andis, seletades et kahtlus-
tused kiriku kontserdi kulude kohta, mis siin
ja seal kuuldawale tulid, selle ainult tekida wõi-
siwad et lehes mitte täis aruanne es ilmu ja see
ainult sellepärast sündis et kunstnikka, kes
seltsi poolt ettekannete eest tasu saiwad, awalikult
mitte nimetada es taheta.
Kontserdi sissetulek:
piletite eest - 120 rbl. 90kop
kingitused - 5 rbl.96 "
Summa 126 rbl. 86 kop.
Wäljaminekud:
Margid - 12 rbl. 36 kop
saksa lehes kuulutus - 1 " 20 "
mänguks tükki muretseda.
Soowiti, et einelaua heaks prouad jälle kokku pa-
neks, milleks ka koosolejad juba ülesandsid, mis
iga üks selles annetada tahab.
Peale selle harutadi jälle Lotterie küsimust. Pr. Dr.
Kengsep teadis ütelda, et asjade alam wäärtus 20 kop
peab olema. Soowiti selle asja kohta enam
teateid koguda. Pandi ette Keisri Prouale ka palwe
kirja saata ja kingitust Lotterie´ks paluda.
Pr. Jõgewer lubab hra cand. Tõnissoni ehk hra Jürgen-
steini paluda ühte kõnet peakoosolekul pidada.
Wiimaks teatas juhataja, et E. Käsitöö Seltsi
joonistuse kursus Lasteaia ruumisid üürida ei
soowi.
Järgmine eestseisuse koosolek 8. okt. pr. Nilp´i juu-
M. Eller.
L. Stern. M. Arakas.
BHäusler.
Lasteaia pääkoosolek 6. okt. 1908 kell
5 p. l. "Wanemuines."
Koosolek on § 17 põhjal otsuse wõimuline.
Koosolekut awab pr. Jõgewer ja paneb ette juhatajat
walida. Walitakse pr. Jõgewer.
Juhataja loeb päewakorra ette, midas koosolek wastu
wõttab.
1.) Protokollide kinnitamine. Kirjatoimetaja loeb wiimase
pääkoosoleku protokolli ette ja ka wiimase kuu jook-
sul ära peetud eestseisuse koosolekude protokollid; milledele
mõned seltsiliikmed allakirjutasid.
2.) Loteri-allegri küsimus. Et wahe loteri ja loteri-allegri
wahel koosolejatele tundmata oli andis hra c. Tõnisson
selle üle seletust ja soowitas loteri toime panemist, selle
et loteri piletid kaugemale saata wõib, kuna loteri-
allegriga ainult Tartu linna elanika kurnatakse.
Koosolek otsustas "loteri´d" märtsi kuu algusel toime
panda; ja nimelt 2000 rbl. peale luba paluda.
juhatust oma peale wõtta, midas pr. Stern ka lubas.
Piletide müümise lubasid eestseisuse liikmed oma
peale wõtta. Piletide jaotamise ja weel mõne läbi-
rääkimise pärast otsustadi laupäewal s.o 13. s. k. p. "Wa-
nemuinesse" kell 5 p.l. kokku tulla. Saali muretsemise
wõttis pr. Jõgewer oma peale. Pr. Raag lubas saali ehi-
tamiseks lipukesi anda.
Otsustati seitsmendamaks dets. Lotterie luba paluda,
hra adw. Rütli lubas seda teha.
Teatadi, et E. Käsitöö Seltsi joonistuse kursus Laste-
aia ruumisid õhtuks omale üürida soowida; et wal-
gustus nende poolt on ja ka korra eest nad ise mu-
retseda lubasid, siis oli eestseisus nõuus neile
ruumisid üürida. Arwati 90 rbl. üüri nõuuda.
Pr. Jõgewer soowis ise kursuse juhatusega rääkida.
Et Dr. Kengsep ära reisinud on ja Lasteaia awamiseks
tõisipäewal, 16. s.k p. arsti tarwis läheb, siis tahab
pr. Jõgewer Dr. Schulzenberg´i paluda, ehk kui Dr. Schulzen-
berg ei peaks saama tulla, siis ehk Dr. Reinhold´i.
L. Stern. M. Arakas
BHäusler
Veera Jõgewer
Eestseisuse koosolek 24. sept. kell 5 p.l.
pr. Kurrik´u juures.
Koos oliwad: pr. Jõgewer, pr. Eller,
pr. Nilp, pr. Maim, pr adw. Rütli,
pr. Stern, pr. Holst, pr. Dr. Kengsep,
pr. Birkental, pr. Karneol, pr. Pärn,
prl. Wilde, pr. Heringson, hra Arak, pr.
Kurrik, prl. M. Reimann, prl Arakas.
Pr. Jõgewer teatab, et pidu, mis minewal eestseisuse
koosolekul pidada otsustadi, pidamata jäi, sest, et tege-
lasi es saa.
Edasi teatas juhataja, et tema 8. now. "Wanemuise"
saali ära wõttis ja et siis tingimata pidu peetud
peab saama. Pr. Jõgewer lubas hra Smigrodsky´t ja
prl. Brehm´i paluda piduks oma ettekannetega
kaasa aitama. Pr. Stern wõttis oma peale näite-
ELKNÜ Vatla AIK algorganisatsiooni
üldkoosoleku häältelugija, tuleumused valimiste
kohta algorganisatsiooni sekretäri valimistel.
"18" jaan 1951. a.
Üldse võttis osa ELKNÜ liikmeid - 4
Hääletamisest võttis osa 4
Bülletääne salajaseks hääletamiseks väljaantud. 4.
Hääletamise kasti avamisel oli bülletääne 4
Häältelugija tunnistas kehtivaks 4 bülletaani
Salajase hääletamise nimekirja oli kantud
järgmised seetsimehed:
1. Kreim, Alaimo
2. Ehasalu, Kaljo.
Hääletamisel selgusid ( järgmised salajase hääleta-
mise tulemused)
1. Kreim, Alaimo poolt 3 vastu 1
Salajase hääletakase bulletäänidele oli täien-
davalt kantud.
1. Raudkivi Vambola poolt 3
Häälteenamusega on ELKNÜ Valkla AIK alg-
organisatsiooni sekretäriks valitud
sm Kreim Alaimo ja asetaitjaks
sm. Raudkivi Vambola
Häältelugija
Protokoll nr. 6.
ELKNÜ Vatla MK õpilaste algorganisatsiooni
üldkoosolekust 15. märtsil 1951.a. algusega kell 15.00
Koosolekust võttis osa liikmeid: 4
Direktor Siivelt, õp. Saarõun ja õp. Ülpus 14 õpilast
- pioneeri. Puudusid õpilased: Heinluht, Lepik ja Aidan
1. Õpilaste- pioneeride õppeedukuse küsimus.
Puudulikud hinded esinesid 3. - õppeveerandil lõpul
järgmistel õpilastel:
Lahe, Lehte - matemaatika, Armas, Vaike - eesti
keel, saksa keel, maateadus; Murd, Milvi -mate-
maatika; Salmisto, Leili - matemaatika, eesti keel;
Tammsalu, Endel - eesti keel; Täht, Eldur - saksa,
keel, ajalugu; Vatter, Uudo - saksa keel; Elmers,
Loore - püüsika, Lahe Liivi - saksa keel; Märk,
Vambola - saksa keel. Rannala, Silvi - matemaat-
ika: Õismaa, Meida - füüsika, ajalugu, Kadakas,
Hili - matemaatidka; Salumäe, Rein - matemaatika.
Need õpilased lubasid parandada puu-
dulikud hinded veerandi lõpuks.
Algorganisamoonis sekretär: N. Kreim.
üldkoosolekust 27. veebruaril 1951.a. algusega
kell 16.10.
1. Kuidas laiendame oma algorganisatsiooni
2. Kuidas abistame seinalehe väljaandmist.
Oma algorganisatsiooni laiendamiseks otsustasime
teistele kaasõpilastele teha selgitustööd ELKNÜ liikmeks
astumiseks.
Et abistada seinalehe väljaandmist, valiti seina-
lehe toimkonda Kalju Ehavalu Otsustati seinalelehte
kirjutada artikleid.
Koosolek lõppes kell: 17.00
ELKNÜ Vatla MK õpilaste algorganisatsiooni koos-
oleku kohta 4. aprill. 1951.a.
ÜLKNÜ liikmerd -4
Kohal ÜLKNÜ liikmeid - 4
Puudub ÜLKNÜ liikmeid -
Koosoleku algus kell 15.30
Lõppes kell 16.10
Koosoleku juhataja sm. Ehasalu, Kalju-
Protokollija: sm. Soomela, Viljan.
Koosolekust võttis osa ELEKNÜ Rajoonikomitee
töötaja sm. Hein.
Päevakordi
1. Algorganisatsiooni sekretäri aruanne.
2. Delegaadi valimine rajooni konverentsile.
Sm. Kreim oma aruandes märgib. Et ta on valitud
algorganisatsiooni sekretäriks 18. jaan. 1951.a.
Olles lühikest aega töötanud, ei ole ta suutelime
juhtima algorganisatsi nii nagu seda oleks pida-
nud juhtima, kuna puuduvad vajalikud tead-
mised, kuid selle lühikese ajaga olime siiski
suutnud viia läbi 6 algorganisatsiooni koosolekut
arutades nendel koosolekutel distsipliini küsimust.
üksikutel õpilastel, kes on ennast ka paran-
danud. Arutatud on õppeedukusest sest 16. pio-
neeril kellel esinevad puudulikud hinded ja kes
on end lubanud parandada ja oli osalt ka pa-
randanud.
Protokoll nr. 4.
üldkoosolekust 13. veebruaril 1951.a. algusega kell 15.40.
1. Algorganisatsiooni liikmete õppeedukuse tõstmine
2. Distsipliini parandamise küsimus
3. Kuidas abistame valimiste läbiviimist.
Algorganisatsiooni liikmete õppeedukuse tõstmiseks
otsustati koostada kindel paevarežiim, igaks
tunniks hästi ära õppida. Vene keeles otsustati
teha igal laupäeval etteütlust.
Distsipliini parandamiseks andsid algorgani-
satsiooni liikmed lubaduse ise korralikult
käituda ja ka teisi mõjutada.
Valimiste läbiviimiseks otsustasid algorganisats-
iooni liikmed koolimaja kaunistamisel. Spordi-
kollektiiviga otsustati läbirääkimisse astuda, et
moodustada valimiste päevaks suusagrupid,
kes kannavad edasi teateid.
Koosolek lõppes: kell 16.45.
Algorganisatsiooni sekretär: A. Kreim
Vatla AIK kommunistlike noorte üldkoosoleku
kohta, 18 jaan. 1957. a. Vatla AIK ruumes.
kohal kommunistlikke noori - 4
Puudu ei olnud
Kutsutuna võttis osa ELKNÜ
Lihula DK töötaja sm. Hein.
Koosolekut juhatas sm. Kreim
Protokollis sm. Soomela