Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
otsuse selles asjas.
Riigikohtu kriminaal-osakonna toimetus nr. 788
Riigikohus arutas 1940. aasta detsembri kuu 12 päeval
Tallinnas oma kriminaal osakonna avalikul kohtuistungil,
liikmetena riigikohtunikud K. Saarmann ja E. Reisberg
abi prokuröri E. Vilbergi
abisekretäri A. Volmeri
Hermann Levini kass. kaebust. Viljandi Ringkonnakohtu
otsuse peale 16. novembrist 1940. a. Hermann Levini süüd
Kr S. § 239l järgi.
Kohtuistungile ilmus selles asjas kohtualuse. H. Levini
(volinik) kaitsja vandeadv. Eugen Villmann, esitades selle-
kohase volikirja. Algvolikirja sai tagasi.
Asja esildas riigikohtunik K. Saarmann KKS. § 640 ja
641 ettenähtud korras.
Vandeadv. E. Villmann toetas kass. kaebust ja palus seda
rahuldada selles ettetoodud põhjendustel. Toonitas, et tuleks
otsuse tegemisel silmas pidada ka seda, kes kohtualune on
Kas ta kuulub töötajate hulka või mitte.
Prokurör arvas, et kass. kaebus tuleks rahuldada. Ring-
konnakohus on asunud seisukohale, et asjad on kõrvalda-
tud ärist natsionaliseerimise kartusel. Kohtualune väidab, et
tal on kuue liikmeline perekond ja need asjad on läinud oma
tarvete rahuldamiseks. Ringkonnakohus pole seisukohta võtnud,
kas kõneall olev nahk oli vajalik kohtualuse perekonnale või mitte
Ka kingituse küsimuses on eksitud loogika vastu
Viimases sõnas vandeadv. E. Villmann jäi oma palve juurde
Kohus läks nõupidamise tuppa ja sealt välja tulnud
kuulutas eesistuja Riigikohtu otsuse KKS. § 649 ettenähtud
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus n.296 - 193 a.
1932. aastal veebruari kuu 26 päeval arutas Riigikohus, Administratiiv
osakonna avalikul kohtuistungil, millest osa võtsid:
Eesistuja, osakonna esimees P. Puusep ja
riigikohtunikud D. Verhoustinski ja
P. Välbe
Riigikohtu prokuröri abi K. Luna
sekretäri O. Mioma.
Praskovja Morosov'i kaebust Hariduse- ja Sotsiaalministri
otsuse peale 14.oktoobrist 1931.a. pensioni asjas.
Kutsed on kätte antud.
Kohtuistungile ilmus HSM. Töökaitse
ja sotsiaalkindlustuse osakonna abidirek-
tor E. Nerep vastava volitusega
Prokuröri arvamusega volituse kohta
ühinedes, määras Riigikohus: lubada
esineda ilmunud volinikul selles asjas.
Asja esitas riigikohtunik A. Verhoustinski
Hariduse ja Sotsiaalministeeriumi esindaja
E. Nerep seletas, et kompetentseks otsuse and-
jaks säärastes küsimustes on Kaitseväe Tervis-
hoiukomitee, kuid viimase otsuse peale pole
kaevatud, seepärast polnud võimalik kae-
baja palvet rahuldada. Palus kaebus jätta
tagajärjeta.-
Prokurör arvas, et kaebus tuleks taga-
järjeta jätta.-
Pärast nõupidamist kuulutas eesistuja
Riigikohtu otsuse selles asjas.
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus N 489 - 1922 a.
1922 aasta mai kuu 23 päewal antas Riigikohus, administratiiv-
osakonnas, Tartus, Riigikohtu ruumides awalikul kohtuistungi, millest osawõtsid:
Eesistuja: Riigikohtu abiesimees J. Arro
liikmed: riigikohtunikud M. Taevere ja A. Verhoustinski,
Riigikohtu prokurööri abi k.t. K. Luudi'i
J. Valge
osakonna sekretäri
Võru Rahukogu 8 jaosk. Rahukohtuniku otsuse peale 29. oktoobrist
1921 a. tema kaebuse asjas Võru vallanõukogu otsuse peale Navi
algkooli õpetaja valimise asjas.
Asjaosalistest ei olnud keegi ilmunud.
Asja esitas riigikohtunik M. Taevere.
Prokurör avaldas arvamist, et August - Fried-
rich Palgi revisjoni kaebus tuleks tagajärjeta
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus nr. 34- 1940 a.
Riigikohus arutas 1940. aasta märtsi kuu 3 päeval
Tallinnas oma administratiiv- osakonna avalikul kohtuistungil,
eesistujana osakonna esimees M. Klaassen
liikmetena riigikohtunikud P. Välbe ja E. Fridolin
abiprokuröri A. Luiga ja sekretäri J. Valge
Maksude Talituse direktori kaebust Maksupeakomitee otsuse peale
5. maist 1939.a., Gabriel Schapiro 1938. a. puhtakasumaksu asjas.
Kutsed on kätte antud
Kohtuistungile ilmusid Maksude Talituse esindajana
vanem maksuinspektor Härm Reelaid ja maksukohuslase
Gabriel Schapiro volinikuna vandeadvokaat Isak Bulkin.
Mõlemad esitasid sellekohased volitused, milliste ärakirjad
vastavalt kätte anti
Asja esildas riigikohtunik P. Välbe
Maksude Talituse esindaja palus kaebuse rahuldada,
toetudes kaebuse motiividele
Maksukohuslase volinik palus kaebuse jätta tagajärjeta,
seletades, et Maksude Talituse direktor ei ole esitanud
mingisuguseid andmeid, mis tingiks Maksupeakomitee
otsuse tühistamist. Maksupeakomitee otsus on rajatud
asja toimetuse andmetele ja kaebuses ettetoodud väited
ei lükka neid ümber. Pealegi käivad need väited
asja sisu kohta.
Prokurör arvas, et käesolev kaebus tuleks rahuldada.
Pärast nõupidamist eesistuja kuulutas Riigikohtu
Riigikohtu tsiviil - osakonna toimetus nr. 690-R 1939. a.
Riigikokohus arutas 1939. aasta detsembri kuu 18 päeval
Tallinnas oma tsiviil - osakonna avalikul kohtuistungil,
eesistujana osakonna esimees T. Grünthal
liikmetena riigikohtunikud J. Moks ja R. Eliaser
ja sekretäri Ed. Vahla
juuresolekul Hilda Minteri woliniku wandeadv. Burchard Niidu
kassatsioonikaebust Tallinna Ringkonnakohtu otsuse peale
12. maist 1939.a. Hilda Minteri nõudeasjas usaldusühingu, milline
tegutseb firma all "Siiditööstus Tekstilana S. Fallstein & Ko" ja
Salomon Fallsteini vastu 379 krooni 79 sendi pärast.
Kohtuistungile ilmus Hilda Minteri wolinik vandeadv. Burchard
Niidu, wolikiri jaoskonnakohtuniku aktis.
Asja esildas riigikohtunik R. Eliaser TKS § 803 ette-
nähtud korras.
Wandeadv. Burchard. Niidu toetas kassatsiooni kaebust ja
palus seda rahuldada.
Pärast nõupidamist nõupidamise toas eesistuja kuulutas
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus nr. 266 - 1940 a.
Riigikohus arutas 1940. aasta detsembri kuu 13. päeval
Tallinnas oma administratii-osakonna avalikul kohtuistungil,
eesistujana osakonna esimees M.Klaassen
liikmetena riigikohtunikud K. Luud ja E. Fridolin
ja sekretäri as. H. Truupõld'i
juuresolekul.
Jakob Blechmann'i kaebust Sotsiaalministri otsuse
peale 21. maist 1940.a.-hambatehnikuna registreerimise asjas.
Kohtuistungile selles asjas ilmus kaebaja
Jakob Blechmann
Asja esildas riigikohtunik E. Fridolin.
Kaebaja toetas kaebust ja palus selle
rahuldada kaebuses ettetoodud põhjendustel.
Pärast nõupidamist eesistuja kuulutas
Sekretäri as. H. Truupõld.
Riigikohtu tsiviil - osakonna toimetus nr. 553-R 1940 a.
Riigikohus arutas 1940 aasta novembri kuu 14 päeval
eesistujana, osakonna esimees T. Grünthal
liikmetena riigikohtunikud P. Poom ja R. Eliaser
ja sekretäri as. J. Taras'e
prokuröri.
juuresoleku Täisühingu firma "Käsmu Laevaomanikud"
voliniku vandeadv. O. Leesmenti kassatsioonikaebust
Tallinna Ringkonnakohtu otsuse peale 11/18 märtsist
1940.a. Ühing "Käsmu Laevaomanikud" nõude asjas
Eesti Tööliste Kinnitusühisuse vastu 719,83 kr. pärast
Kohtustungile ilmus käesolevas asjas nõudja Täis-
ühingu firma "Käsmu Laevaomanikud" volinik v.adv. O.
Leesment, esitades volikirja ühes ärakirjaga ning
tasus 1 kr. tempelmaksu, mis volikirja ärakirjal tem-
pelmarkides kustutatud. Algvolikirja sai volinik tagasi
Riigikohus määras: tunnustada /natsionaaliseeritud/
Täisühingu firma "Käsmu Laevaomanikud" volinikuks
vandeadv. O. Leesment
Asjaolud kandis ette riigikohtunik P. Poom, TKS
§ 803 ettenähtud korras
Vandeadv. O. Leesment toetas kassatsioonikaebust
ja palus seda rahuldada.
Peale nõupidamist nõupidamise toas eesistuja
kuulutas Riigikohtu otsuse käesolevas asjas.
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus nr. 30 - 1940 a.
Riigikohus arutas 1940. aasta märtsi kuu 8 päeval
eesistujana osakonna esimees M. Klassen
28.aprillist 1939.a., Salomon Fallsteini 1938.a. tulumaksu asjas.
Kutsed on kätte antud-
vanem maksuinspektor Härm Reelaid ja S. Fallsteini
volinik vandeadvokaat Karl Kapper. Viimase volikiri
leidub asja algtoimetuses, H. Reelaid aga esitas selleko-
hase ettekirjutuse, mille ärakiri anti maksukohuslase
volinikule.
Maksude Talituse esindaja palus kaebuse rahuldada
toetudes kaebuse motiividele.
Maksukohuslase volinik palus kaebuse jätta taga-
järjeta seletades: Usaldusühingu lepinguga on tõendatud
kuidas ettevõtte puhaskasu osanikude vahel jaotatakse
ning sellest nähtub, et tulust osasaamise õigus on
ka talletajatel. Vastavalt sellele ongi kasu osanikkude
vahel proportsionaalselt jaotatud (lht. 22). Kuna
puhaskasu on kindlaks määratud hindamise teel
ei saa täisosaniku tuluks lugeda kogu tulu. Kuigi tal-
letajad räägivad, et nad ettevõttest tulu ei ole saanud
ja oma tuluteadaannetes seda ei näita, ei või täisosanikku
maksustada nende osade arvel. Ei ole ju mingit põhjust
usaldada talletajaid rohkem kui täisosanikku
Maksude Talituse esindaja tähendas täiendavalt, et
ei talletajad ega ka peaosanik ei ole näidanud, kui palju
talletajad on saanud tegelikult.
Riigikohtu administratiiv- osakonna toimetus Nr. 270-1927 a.
1927 aastal veebr. kuu 8. päeval arutas Riigikohus, administratiiv
Eesistuja, osakonna juhataja P.Puusep
liikmed: riigikohtunikud A. Palvadre ja
M. Klaassen;
Riigikohtu prokuröri abi A. Luiga
osakonna sekretäri O. Maoma
Pauline Hinti kaebust Töö- ja Hoolekandeministeeriumi otsuse peale
15. okt.1926 a. pensioni asjas.
Kohtustungile ilmusid kaebaja Pauline
Hint ja Töö- ja Hoolekandeministeeriumi volinik
sama Ministeeriumi peasekretär Johannes Sonin
kes sellekohase volituse esitas, millest ärakiri
kaebajale kätte anti.
Prokuröri arvamise volituse kohta kuu-
lanud ja sellega ühinedes, määras Riigikohus
lubada ilmunud volinikul esineda selle asjas.
Asja esitas riigikohtunik A. Palvadre
Pauline Hint toetas oma kaebust ja
palus temale pensioni välja mõista. Tema
tööjõu kaotus ei olevat mitte 30% nagu seda
tõendanud arstline komisjon, vaid 40%. Vii-
mase tõenduse esitas kaebaja Dr. Peter-
hoffi tunnistuse, millest ärakini vastas-
poole volinikule kätte anti.
Töö- ja Hoolekandeministeeriumi volinik
J. Sonin palus kaebuse tagajärjeta jätta, sest
A.-S. "Varrak", Tartus.
Riigikohtu tsiviil - osakonna toimetus nr. 657-R 1939. a.
Riigikokohus arutas 1939. aasta Detsembri kuu 7 päeval
Tallinnas oma tsiviil osakonna avalikul kohtuistungil,
juuresolekul Elisabeth Viidiku kassatsioonikaebust Viljandi Ring-
konnakohtu otsuse peale 19. aprillist 1939.a. kaebaja nõudeasjas
A/S "Viljandi Linavabriku" vastu 60 kr. pärast.
Kohtuistungile ilmusid Elisabeth Viidiku volinik eraadv
Aleksander Jõeäär ja A/S "Viljandi Linavabriku" wolinik vandeadv
Elmar Sonin, mõlemad wolinikud esitasid kohtule wolikirjad
ühes ärakirjadega, paludes algvolikirja tagasi ja tasusid kumbki
üks kroon tempelmarkides, mis kustutatud wolikirjade ärakirjal
Riigikohus määras: tunnistada eraadv. Aleksander Jõeäär
Elisabeth Viidiku volinikuks ja vandeadv. Elmar Sonin A/S "Viljandi
Linnavabriku" wolinikuks
Asja ettekandja riigikohtunik P. Poom kandis ette nõude-
palve punkti ja tõstis üles küsimuse kas käesolev asi allub
tsiviilkohtule.
Eraadv. Aleksander Jõeäär ja vandeadv. Elmar Sonin
jäid arvamise juurde et asi allub tsiviilkohtule
Algvolikirjad said eraadv. Aleksander Jõeäär ja vandeadv. Elmar
Sonin tagasi.
Riigikohtu. administratiiv- osakonna toimetus nr. 99 - 1940 a.
Riigikohus arutas 1940. aasta mai kuu 17. päeval
Tallinnas oma administratiiv- osakonna avalikul
kohtuistungil,
eesistujana osakonna esimees. M.Klaassen ja
prokuröri abi. A. Luiga ja sekretäri J. Valge
Maksude Talituse direktori kaebust maksupeakomitee otsuse peale
2. Juunist 1939 .a., Isak Oltron'i 1938. a. tulumaksu asjas.
Kohtuistungile selles asjas keegi ei ilmunud.
Prokurör arvas, et käesolev kaebus tuleks jätta
tagajärjeta.
Pärast nõupidamist eesistuja kuulutas Riigi
kohtu otsuse selles asjas.
Riigikohtu Administratiiv- osakonna toimetus nr.748- 1932.a.
1932 aastal septembri kuu 16 päeval arutas Riigikohus administratiiv-
Eesistuja osakonna esimees P. Puusep ja
riigikohtunikud M. Taevere ja M. Klaassen;
Riigikohtu prokuröri abi M. Luua ja
sekretäri abi Ed. Mailennu juuresolekul
Narva vallavolikogu revisjonkaebust Narva I jsk. rahukohtuniku
otsuse peale 30/31.dets. 1931.a. Aleksander Ahonen'i kaebuse asjas
Narva vallavolikogu otsuse peale 4.okt. 1931.a. isikumaksu liigita-
mise pärast
Kohtuistungile ilmus selles asjas Narva
vallavolikogu esindajana vallasekretär Mihkel
Loy, esitades volituse, mis avaldati.
Prokuröri arvamise kuulanud ja sellega
ühinedes Riigikohus määras: lubada esineda
ilmunud Narva vallavolikogu esindajal selles asjas
Asja esitas riigikohtunik M. Taevere
Narva vallavolikogu esindaja M. Loy toetas revis-
jonikaebust ja palus kaebus rahuldada selles ette-
toodud põhjendustel ja seletades, et Ahonen on
jõukamaid isikuid külas.
Prokurör arvas, et rev.kaebus tuleks tagajärjeta
jätta Aleksander Ahonenisse puutuvas osas Marie
Ahoneni kohta käivas osas tuleks kaebus läbi-
vaatamata jätta.
Riigikohtu tsiviil osakonna toimetus nr. 319-K 1940 a.
Riigikohus arutas 1940. aasta oktoobri kuu 31 päeval
juuresolekul Anna-Olga Sommer'i voliniku vandeadv
August Allikmäe kass. kaebust Kohtukoja määruse peale
15./29. veebr. 1940.a. surn. Tõnu Sommer'i päranduse
jagamise asjas.
Kohtuistungile ilmusid selles asjas Anna-Olga Sommeri
volinikuna v.adv. A. Allikmäe (volikiri ringkk-toimikus), Mag-
da Kadakas'e volinikuna v.adv. V. Petron (volikiri ringkk.
toimikus) ja surnud Dagmar Sommer'i päranditombu
hooldajana J. Raidal, esitades Tallinna linna Vaestelaste-
kohtu tunnistuse 12. juunist 1940.a. nr. 2075 ühes ärakirjaga
ja tasus 1 kr. tempelmaksu, mis tunnistuse ärakirjal
markides kustutatud. Tunnistuse algkirja sai tagasi.
Riigikohus määras: tunnustada surn. Dagmar
Sommeri pärandikombu hooldajaks J. Raidal
Asidud kandis ette riigikohtunik R. Eliaser
TKS § 803 ettenähtud korras
Vandeadv. A. Allikmäe toetas kassatsioonikaebust ja
Vandeadv. V. Petron ja hooldaja J. Raidal palusid
kassatsioonikaebus jätta tagajärjeta.
Riigikohtu kriminaal osakonna toimetus nr. 746 - 1940 a.
Riigikohus arutas 1940. aasta novembri kuu 23 päeval
Tallinnas oma kriminaal osakonna avalikul kohtustungil,
juuresolekul Jakob, Rachel ja Isak Jankelsoni'de kaitsja vandeadv.
Adolf Lauba kass. kaebust Tallinna Ringkonnakohtu otsuse peale
4. novembrist 1940.a. Jakob, Rachel ja Isak Jankelsonide süüd.
KrS § 239l järgi.
Kohtuistungile ilmus kaebealuste kaitsja vandeaadw.
Adolf Lauba, kelle volikiri jaoskonna kohtuniku aktis
Asja esildas eesistuja osakonna esimees P. Kann KKS
§ 5640 ja 641 ettenähtud korras
Kaebaaluste kaitsja seletas, et kaitsealuste palve on olnud,
et süü üles tunnistamise tõttu kohus määrab neile kergema karistuse,
kohus on aga määranud liiga kõrge karistuse, koguni 10 kuu
palga suuruses, kuna kaebealuste varandus on nationaliseeritud. Kohus
oleks pidanud äranäitama need alused mikspärast ta valib nii
kõrge karistuse. Seda aga ei ole tehtud. Toetas kassatsiooni-
kaebust ja palus seda rahuldada.
Prokurör avaldas arvamuse, et kassatsioonikaebus tuleks
tagajärjeta jätta. Tähendas, et karistused on määratud krS § 239l
piirides. Karistuse määra suurus ei kuulu kassatsioonikohtu
kontrolli alla, kui see on määratud seaduse piirides.
Wiimaks sõna palus kaebealuste kaitsja kassatsioonikaebust
kuulutas Riigikohtu otsuse käesolevas asjas KKS § 649 ette nähtud
Riigikohtu kriminaal- osakonna toimetus nr. 338 1940 a.
Riigikohus arutas 1940. aasta mai kuu 15 päewal
liikmetena riigikohtunikud K. Saarmann ja R. Räägo
prokurõri J. Mülleri ja sekretäri kt. A. Volmeri
juuresolekul Ivan Põvvati kass. kaebust Tartu Ringkonna-
kohtu otsuse peale 2 veebruarist 1940a. Ivan Põvvati
süüd. KrS. § 580 lg. i j. 2 järgi
Kohtuistungile ilmus selles asjas kohtualuse Ivan
Põvvati kaitsja vandeadv. M. Päss, esitades sellekohase
volikirja.
Asja esildas riigikohtunik R. Räägo KKS. § 640
ja 641 ettenähtud korras.
Vandeadv. M. Päss toetas kassatsioonikaebust ja
palus seda rahuldada selles ettetoodud põhjendustel.
Prokurär arvas, et kass. kaebus tsiviilnõudmisesse
puutuvas osas väärib tähelpanu. KKS. § 26 määrab korra
tsiviilõiguslikkude küsimuste lahendamisel. Siin oleks tul-
nud rakendamisele BES. § 3337. J. Põvvati poolt kordasaade
tud süütegu on iseseisev, mis pärast temalt ei oleks saa-
nud väljamõista ühisvastutuse põhjal, vaid tema vastutab
oma süüteo ulatuses.
Viimases sõnas vandeadv. M. Päss jäi oma palve
Kohus läks nõupidamise tuppa ja sealt välja tul-
nud kuulutas eesistuja, et Riigikohtu otsus selles asjas
kuulutatakse 25. Sept. 1940a.
Riigikohtu tsiiviil-osakonna toimetus nr. 716-R. - 1936. a.
1936. aasta oktoobri kuu 30. päeval arutas Riigikohus Tallinnas oma
tsiviil - osakonna avalikul kohtuistungil, millest osa võtsid:
liikmetena riigikohtunikud T. Grünthal
sekretäri A. Peebu
Eduard Kust'i kassatsioni kaebust Tallinna Ringkonnakohtu otsuse pea-
le 5. novembrist 1935.a. kaebaja nõude asjas surnud. Ralf Rimmeli pärandus-
tombu vastu 60 krooni pärast.
Kohtuistungile oli ilmunud Eduard Kusti wolinikuna
wann.adw. B. Klaarmann, kes loobus esinemisest wolituse
puudusel asjaajamiseks Riigikohtus.
Asjaolud kandis ette riigikohtunik T. Grünthal Tsiw.
Kp. S. § 803 ettenähtud korras
Peale nõupidamist nõupidamise toas kuulutas eesis-
tuja Riigikohtu otsuse käesolewas asjas.
Riigikohtu kriminaal osakonna toimetus No: 885
Kohtuistumise protokoll.
1920 aasta Detsembri kuu 6 päewal arutas Riigikohus kriminaal-
osakonnas, Tartus, Riigikohtu ruumides awalikul kohtuistumisel, millest osawõtsid:
Eesistuja osakonna juhataja P. Bensko ja
liikmed: R. Koemets ja M. Taevere,
Sõjaväe prokurööri abi ltn. Knorringi ja
osakonna sekretäri K. Anilini juuresolekul
Juhan Mürki kassatsiooni kaebtus Sõjaväe Ringkonnakohtu
otsuse peale 21.X.20. Mürki süüd. U.N.S. § 109.S.N.S. § 129, 128
134 ja N.S. § 975 II põhjal.
Käesolevas asjas avas eesistuja kohtu-
istumise kell 11 1110 e. l.
Asjaosalistest ei olnud keegi kohtusse
ilmunud.
Asja kandis ette riigikohtunik
R. Koemets s. k.p. s. § 1028 ja 1029 ettenähtud
Sõjawäe prokurööri abi toetas
kirjalikku arvamist.
Peale nõupidamist kuulutas
eesistuja Riigikohtu otsuse s. kp. s.
§ 1040 ettenähtud korras.
Tänatud
New York, 22 juulil 1954.
E. V. Vice-konsul hra E. Jaakson,
Suure huviga lugesin lehes Teie
elukäiku ja soovin Teile juubeli täht-
päevade puhul rohkesti õnne ja tervist.
Jätkugu Teil ka jõudu ja vastupi-
davust seista kindlasti Eesti huvide kaitsel
ja edasi töötada sel ainukesel vastutus-
rikkal kohal, mis Eesti riigil veel alles on,
kuni Eesti pinna uuesti vabanemiseni.
Teile isiklikult ja Teie tööle
edu ja õnnistust soovides, jään
Aupakliku tervitutega
V.Kargaja
31. Tiemann Pl.
apt. 38
New York 27, N.Y.
Peasekretär.
9. aug. 1965
Konsul Ernst Jaakson'ile
Armas hr. Jaakson,
Teie juubelipäeval palun
vastu võtta kogu eesti skaudipere
soojemad õnnitlused sooviga
et Teil kauaks jätkuks jõudu
ja tervist ühe rahvusliku tule-
valvurina tähtsal postil
püsimiseks. Parimad soovid
ka minu perelt.
Väike skaudiliilia on sümbool-
seks tänutaheks Teie sõbralikkuse
ja kaasabi tähistajaks. Seda Teie
rinnal kandes teete au meie ühisele
skaudiliikumisele.
Heade tervitustega
HerbertMichelson
Eesti skautide Liit, Keskbüroo peasekrtär.
Stockholm 10.8.65
W. A. Hra E. Jaakson!
Lugesin täna siia jõudnud New Yorgi
eesti ajalehest Teie tähtpäevast ja ühinen,
kuigi hilinenult, kõigi teiste õnnitlejate
ja tervitajatega. Neid oli kindlasti palju.
Olete koos J. Kaivuga palju vaeva
näinud kodumaa eest seismisel ja
tema probleemide tutvustamisel.
Selleks jätkugu Teil ka edaspidiseks
energiat. Isiklikult tänan Teid sõbra-
likkuse ja lahkuse eest, millega olete
mind kohelnud mu USA-s Viibimisel.
Elage hästi ja olge südamlikult
Vald. Kures
St. Croix, aug. 8. 65.
,Armas hr. Jaakson!
Sooje õnnitlusi ja tervitusi
juubeli päevaks siit päikese pais-
teliselt saarelt! - Palun, et meie
kõik võimas Taevane Isa veel palju
ilusaid aastaid kingiks teile mõ-
Nii meelsasti näeksime teid siin
meie väikesel saarel kui puhkust
saate - siin on ka talvel soe
ja päike ning meretuul kallis-
tavad - sellepärast olete alati
teretulnud.
Kõike hääd ja kaunist
täna ja alati teile mõlemile,
1. novembril 1991
Lugupeetud Eesti Ev. Luteri usu Kiriku
Michigani kogudus
Avaldan Teile oma südamlikku tänu
Teie ühise tervituse ja heade soovide
eest minule. Hindan väga eestlaskonna
toetust minu ametiülesande täitmisel
meie riigi ja rahva huvides.
Lujupidamisega
New Yorgi Eesti Meeskoor
MAR 26 1992
ASUT. 1950
ESTONIAN HOUSE, 243 EAST 34th ST., NEW YORK, N. Y. 10016
Eesti laul ja eesti meel
Truuks neil jääme eluteel!
c/o Oscar Uusima
24. märts 1992. a.
Lugupeetud Suursaadik ja Armastatud
Auliige Hr. Ernst Jaakson!
Nagu meile teatati, olete Teie tagasi
jõudnud edukalt, aga väsitavalt ja pin-
gerikkalt diplomaatlikult reisult Kodu-
maale.
New Yorgi Meeskoor õnnitleb Teid
õnnestunud reisu puhul, ja soovib
Teile nüüd head ärateenitud puhkust.
Parimate laulumehelike tervitustega
Oscar Uusima
s/a esimees.
OSCAR Uusima
42 W. EDSALL AVE.
PALISADES PARK
NEW JERSEY 07650
(201) 945-2990.
New York, 8 aug. 1965.
konsul härra E. Jaakson,
Teie läheneva sünnipäeva puhul,
palun vastu võtta minu südamlikud
tervitused ja õnnesoovid.
Jätkugu Teil tervist ja jõudu
ka edaspidi edukalt jätkata
valvelolekut Eesti Vabariigi täht-
sate huvide kaitsel.
Viktor Kargaja
Armsale lavakõne pedagoogile
Feliks Moor'ile
50. sünnepäevaks.
Koos paljudega täna soovin Teile:
Palju õnne, tervist, edu eluteel!
Koos paljudega soovin, et Te meile
oleksite kauaks õpetaja veel!
Ma täna, Teie kaunil hällipäeval,
värsis kirjutada tahan mõned read.
Ja loodan, et Te sellel pidupäeval,
andestate õpilase kirjavead!
Meenub aeg, kui olin väike
sulge siis ei mõistnud hoida veel.
Paberile tegin tindilaike,
teised naersid, tusaseks läks meel.
Sulepea ma viskasin siis ära,
läksin poiste juurde hoovi mängima.
Aga peatselt tüütas laste kära -
pidin jälle mornilt tuppa pugema.
Siis äkki kuulsin... Tallinn... lastesaade...
külla tulnud mudilaste koor...
ja lasteraamatutest ülevaade...
on seadnud onu Feliks Moor.
Nii aparaadi taga vaikselt olin
ja iga sõna ahnelt kuulasin.
Kui lõppes saade, otsusele tulin:
pool päeva Feliks Moori mängisin.
Aastad möödusid, ma ikka eetrist
kuulsin tuttavat ja kallist häält
mis rääkis lastest, tööst ja koolist,
ning sundis raadio juurde õppetöölt.
Ma täna olen Teie õpilane,
ja olen õnnelik, et õpetate mind
Koos teistega, kui varsti lõpetame,
mind saadab Teie armastus ja ind.
Veel kunstis palju õppida meil tuleb.
Veel paljus Teie abistate meid.
Kuid täna süda armastuses põleb -
ja kogu Eesti Stuudio tänab Teid!
Harry Karro,
Moskvas, 12. IV 53.
Viljandi maakonnas Kõo vallas, Arotsaare (Arrosaar),
mõisa järel olevast talumaakohast Kerdi No: 11. eral-
datava eluasemekoha No 11-d plaan, mis asub Võhma alevis.
Väljamõõtnud ja plaani valmistanud 1926 a Maamõõtja. H. Kesküla.
Maade kirjeldus.
Maa liigid.
Eluasemekoht N: 11-d
Põllumaad
Käesoleva plaani, milles tähendatud eluaseme krundil No: 11-d
kohal on katastri järele 1,05, vakam. kõlbulikku ja
vakam. kõlbmata maad ning 325 rubla maksualust puhast
sissetulekut, tunnistab Riigi Kinniswarade Maksuamet õigeks.
Tempelmaks - tasutud.
Tallinnas, "7" märtsil 192 a.
No 6147 I
MAKSUAMETI JUHATAJA
Mõõt 1:1000.
Tehnilised andmed
koordinaadid
Poli
Nurk
pikk.
goni
Metr.
külg.
Kabinetlisel tunnistamisel plaan
tehniliselt õige. P. Israel.
11/XII 26 van.maamõõtja
Tunnistan plaani õigeks.
Viljandis 8 Novembril 1926a
Maamõõtja. H Kesküla.
Kinnistu N 5959 all - 7.V.32a.
Katastri Amet tunnistab õigeks ja kinnitab käesoleva plaani, milles
tähendatud Sääsküla weski No A20 talu on Luua
mõisa maadest Planeerimise Pea komisjoni
otsusega 12 jaanuaril 1921a. eraldatud üldsuuruses 4.650 ha.
Tallinnas, "16" aprillil 1931
Nr. A328
Ameti Juhtaja
Eksplikatsioon. Maamõõdu Revident
Üksusenimetus
hektaarid.
Sääsküla-veski No A20
Märkide seletus
Piiriandmed.
normaal (lubatava) paisutuse piir.
tegelik paisutuse piir.
Koordinaadid
lubatava "-" "-" kõrge põhi-
vee mõjupiir.
kõrge põhivee mõju piir tegeliku
paisutuse juures
Mõõt 1:2000
1 sentimeetris = 20 mtr
Tartumaal, Kuremaa vallas maaseadusega
riigistatud Luua mõisa maadest, kinnistus No 95
eraldatud talu
Mõõtnud ja plaani valmistanud magneedilise meridiaani
järele 1930/31 aastal eramaamõõtja Adolf Martin.
XXI-49
Eramaamõõtja.
Tallinn, "11" aprill 1931 a.
talokoha maade kaart
kubermangus, Wiru maakonnas ja Kadrina kihelkonnas.
Walmistedu 1887 aastal maamöetja A. Grunberg'i kaardi järel
wannutedu maamöetjast
Rannametsa heinamaa
Maade suurus.
No: 23 Tönokeste.
a. Aeamaa
b. Pöllomaa
d. Heinamaa
e. Karjamaa
f. Mets
m. Soo ja raba
Kölbmata maa
Kaardi möet 200 sülda
kinn. 18.V.34a No 8929 all
Tartumaal, Vara vallas asuvast Maaseadusega
tähendatud Piimaühisuse No A211 krunt on Wara
riigistatud Vara mõisa maast, kinnistu No 189, eraldatud
mõisa maadest Tartu riigimaade korraldus komisjoni
otsusega 23 dets. 1930a. eraldatud üldsuuruses 1.680 ha.
PIIMAÜHISUSE No A-211
krundi plaan.
Tallinnas, "17" juulil 1931 a.
Nr. A359
Mõõtnud ja plaani valmistanud magneedilise meridiaani järele 1930-31a.
maamõõtja A. Joab.
Maamõõdu revident
Riigimets
Vara mõisa järele
No A-139
Tuletõrje No A-212
Koosale
Eksplikatsioon
Üksuse nimetus
Vara magasi aida ja
vallakohtu plats
Matjama No A35
Piimaühisuse No A-211
No 35B
MÕÕT 1:2000
Piiriandmed
Maamõõtja-taksaator.
Koha peal kontrollitud ja plaan
maamõõdu-revident.
MAA=KAART
selle Paaemurro talukohast No 7
Arkna külas mis Arkna mõisa järele,
Estimaa kubermangus
Wirrumaa kreisis ja Rakwerre kihelkonnas on.
Sai möödetud, krunti pandud ja ära rajatud sell
aastal 1872 Rijamaa Ritterschafti maa möötjast
August, Grimm
Kaardi selletus.
Maa selts ja nimmi.
Põllumaa
Heinamuutlik Jerweorro põllu sees
Wannapaaemurro auk põllu sees
Karjamaa
Heinamaa Arrus
200 sülda wenne mõet.
Tartu maakonnas Meeri wallas,
36b ja 37a
Meeri mõisa järele asuwa wakutalu Ööpiko No 6b ja 7b plaan,
eraldatud Järwe-,Sereski wakutalust No 6 ja 7. 1922 aastal.
Mõõtnud ja plaani walmistanud 1922 aastal maamõõtja J. Grünberg.
Eksplikatsioon.
Talu nimi.
wäärtus.
wakamaad
Ööpiko. (Eraldatud Järwe-Sereski wakutalust No 6 ja 7. 1922 aastal.
Heinamaa
Teed, kraawid ja weed
Riigi Liikumata Waranduste Maksuamet tõendab
kadastri põhjal, et Ööpiko
Nr 36b ja 37b sisaldab osades 11,93 dessätiini kõlb-
likku ja 0,34 dessätiini kõlbmata maad ja on hin-
natud 34 rubla 25 kop. maksualuse
puhtsissetulekuks.
Tempelmaks on tasutud.
"14" apr. 1924 a.
Maksuameti juhataja
Märkus: Ära kustutatud punase tuschega No: 6 ja 7, 6b ja 7b mitte lugeda,
aga juure kirjutatud punase tuschega 36 ja 37, 36a ja 37a, 36b ja 37b on õige.
Tartus. 26. märtsil 1924 aastal maamõõtja J.Grünberg.
XXIX-49
Teppo talu No 33.
Järwe-Sereski
Suurjärw. (Karujärw)
Teppo talu No 33 lahusmaatükk.
Tunnistan plaani õigeks maamõõtja J.Grünberg.
Tartus, 19. septembril 1922 aastal.
Mõõt 1:4200
50. sülda tollis.
Nöugaste
Kubermangus, Wiru maakonnas ja Kadrina kihelkonnas.
Kaardi mõet 200 sülda
Prassi Aabrami
Prassi Jaakopi.
Korjuse eest heinamaa.
No: 16 Tooma
Jaani.
Aeke niit.
Aast aro.
Aaso heinamaa.
Laukade raba.
selle Otsa talukohast No 12
Arkna külas mis Arkna mõisa järele
Estimaa kubermangus,
Wirrumaa kreisis ja Rakwere kihelkonnas on.
August Grimm
põllumaa ja ajjamaa ühhes
Tee Põllu ja aijamaa wahhel
200 sülda wenne mõet
selle Arro talukohast No 15
Wirruma kreisis ja Rakwerre kihelkonnas on.
Kaardi selletus
Wannupöld
Södimaa tarwis pölluks tehha
Karjamaa tarwis arwatut
Karjamaatük Heinamaa sees
Kinnit. 13. VIII 32a. N: 2361.
Piiri andmed.
Võru maakonnas, Valgjärve vallas, Tamme mõisa järele
Koordinaatid
olevast mõisa ja kvootemaakohast "Luha" No A2 ja Vara No A3 kinnit. No 1999
eraldatud "Luha" No 15 talu PLAAN.
Mõõtnud ja plaani walmistanud maamõõtja A. Toom magneedilise
meridiaani järele 1930 a.
Käesoleva plaani, milles tähendatud
Luha No 15 koha üldsuurus on
25.915 ha tunnistab Kadastri Amet õigeks.
Tallinnas "21" märtsil 1931 a.
Ameti juhataja
Nr. E556
Tunnistan plaani õigeks
Metsapikka talu No 6
Märkus: Kvootemaa on hinnatud järgmiselt:
Maamõõtja
Tamme mõisa järele
Põllumaa: IV kl. 7,383 hekt. 7 taalr. 8 71/112 gr.
Heinamaa: III kI 4,602 hekt. - taalr. 74 62/112 gr
Kokku: 7 taalr. 83 28/112 gr.
Plaani tõestanud: N. Poljaka
maamõõtja
Tallinn "12" III 1931a.
Mõõt 1:4000
Põld ja
Heina-
Karja-
Teed ja
Punane punktiiri ja
aiamaa
Kõik
värviga märgitud
mõisa ja kwootemaa
A. Mõisamaa
B. Kvootemaa
Kõik kokku.
küla.
Mäealose
Seljamäe
Anelokso alone.
Walmstedu 1887 aastal maamöetja A. Grunbergi kaardi järel
Karja soo.
Leheselja
heinamaa.
Erokörwe
Pärnu maakonnas
Halliste kihelkonnas Wana Kariste wal-
las olewa Sossilaose N13c talu maade kaart.
Kroonu
Wannausse metsawaht.
Sellega tunnistan et 1918 aasta mõõtmise järele
selle kaardi peal tähenatud Sossilaose N 13c talumaad on
harimisel ja tarwitusel kokku kõlas ülewal pool olewa maade kir-
jeldusega (Description'iga), kuna maa wäärtus mitte alla 11 taal-
rit ja1 66/118 krossi ei ole. Kaardi peal märgitud piirid on looduses,
seaduses ette nähtud piiri märkidega, ära tähendatud.
Tartus. märzi kuul. 1920 a. Kulturtehnik-maamõõtja. JTiidt.
art. 180.
XXX-35
Talu nimi ja tema
maade kirjeldus.
Sossilaose N 13c
Aed
Põld
Metsmaa
Õue, tee, kraawid
Nii on kõik tarwitatawa ja tawitamata
maa suurus kolmkümmend üheksa wakamaad
Manniko
ja kaksteistkümmend üks weerand kapamaad
üheteistkümne taalri ühe terwe ja kuue kümne
Wilop
kuue sada kaksteistkümnendiku krossi wäärtuses
kadastri põhjal, et Sossilaose
Nr. 13c sisaldab eneses 16,59 dessätiini kõlb-
likku ja 0,24 dessätiini kõlbmata maad ja on hin-
natud
34 rubla 63 kop. maksualuse
puhtsissetulekuga.
"17" septembril 1921 a.
No 4322
Mõõt = 1:5200.
selle Keldreaugo talukohast No 2
Arkna külas mis Arkna moisa järele,
Maa selts ja nimmi
Heinamaa karjamaa otsas
Summas 24 1755
Järvamaal, Ambla vallas, maaseadusega
Kordinaadid
Nurgad
Asimuud.
riigistatud Käravete mõisa maadest (kinnistu nr. 204)
eraldatud Käravete veski nr A30 maakoha
tähendatud Käravete vesiveski No A30 on Käravete
mõisa maadest Wiru maakorralduse
komisjoni
otsusega 14 dets. 1934a. eraldatud, üldsuuruses 8.078 ha.
tasutud.
Tempelmaks
Tallinnas "30" aprillil 1935 a.
järele 1931/35 maamõõtja Aug. Raudsepp.
Märkus: Plaani pealkirjas vahele kirjutatud
"vesi" õige
3.IV. 33a Maamõõtja
nr. A31
Orava Nr.19
1 meetri pealt
Kõrguse jooned 0,5
Normaal (lubatud) paisutuse piir
9.30 mtr.
△ Kindelpunktid:
Peegi nr.20
Ameti Juhataja
△ K.p. I veskirenni parempoolsel seinal tahutud kivisse raiutud ▽,
mille alumise tipu relatiivne kõrgus 10. 00 mtr.
△ K.p. II. Parempoolsel sillasambal tahutud tahutud kivisse raiutud ▽
mille alumise tipu relatiivne kõrgus = 9,83 mtr.
△ K.p. III. Kp. I-se all tahutud kivisse raiutud ▽, mille alumise tipu relat. kõrgus = 9.30m.
△ Kp. IV Kp III-da peal tahutud kivisse raiutud ▽, mille alumise tipu relat kõrgus = 9.50m
Märkus: Talvekuudel 15 oktoobrist kuni 15 aprillini normaal (lubatud) paisutuse
Mikkani Nr. 3 Seppa Nr. 2 Kauba Nr. 1.
piiri võib tõsta 9.50 mtr.
6.IV.1933a Maamõõtja
XI - 41
Mõõt: = 1: 4000
1 sentimeetris 40 meetrit.
Käravete veski A30
Tallinnas, "21" veebruarul 1932 a.
Tartumaal, Vara vallas, Vara mõisa järele
olevast Uus-Pikkamäe N:2 talumaakohast kin. No 2233
eraldatud Söödi N: 70 talumaakoha kinnistu No
Mõõtnud ja plaani magdeetilise meridiaani järgi valmistanud
1935 a. maamõõtja-taksaator J. Pallo
Plaan Katastriameti poolt registreeritud
Rg. No 21
Tallinnas 11 oktoobril 1935 a.
K Puhvel
J. Vasko.
Karjam
Kivid
Teed
Hektaarid
Söödi N:
1 sentimeetris 40 meetrit
Petserimaal, Mäe vallas oleva
Ljubnitsa küla hingemaast eraldatud krundi
Kut-Veselõi No 9
Väljvõte maamõõtja O. Lepmanni 1924 a. mõõtmisel walmistatud
ja Maakorralduse Peakomisjonis 18 jaanuaril 1928 a kinnitatud
Ljubnitsa küla hingemaa kruntimise plaanist
Maamõõdu tööde ja joonestuskoja
Talu nimetus, omaniku
ja kaasomanikkude ees.-
isa ja perekonna nimi
"Kut-Veselõi"
Pelageja Peetri tr. Koroleva
"Kut-Veselõi" talu suurus (tükid 9 ja 9a) on kaheksakümmend
kaheksa (0.88) sajandikku hektari.
Peale selle on tähendatud talu omaniku 4/968 osa maatükkidest
No 48- "Järv" mille suurus on üksteistkümmend ja kolmkümmendüheksa
sajandikku (11.39) hektari, No 48a - "Kalarand" mille suurus on üks ja
kakskümmendkuus sajandikku (1.26) hektari ja No 48b "Sõja kalm"
mille suurus on kuus sajandikku (0.06) hektari
Mõõt 1:5000
Kinnistatud 17. XII. 1938 a. Kinnistu Nr. 4030
Võrumaal, Rõuge vallas,
Joonte
Rõuge mõisa järel olevast talumaakohast
Matsi No 26 (kinnistu No 2286) ja Rõuge val-
las asuvate Rõuge mõisa (kinnistu No 131) Sänna
ja Nursi vallas asuva Vastse Nursi mõisa /kin. No 112/
mõisa (kinnistu No 158) riigistatud maadest eraldatud
Kingsepa No 31
talumaakoha plaan.
Mõõtnud ja plaani magneedilise meridiaa-
ni järele valmistanud 1931-35a. vanem maamõõtja
Martin Kanter.
Plaan Katastri Ametis revideeritud
Juurelõige
Jaan Toom'i
väikemaap.
Lit. F.
Väljakanne
Märkus: Sellest plaasist on kinnistamiseks valmistatud
Ojapera No 97a
plaan alljärgneval kujul: Võrumaal, Rõuge vallas
Rõuge mõisa järele olevast talumaakohast Matsi No 26 (kinnistu No 2286)
ja Rõuge vallas asuvate Rõuge mõisa (kinnistu No 131), Sänna mõisa
(kinnistu No 158) ja Nursi vallas asuva Vastse Nursi mõisa (kinnistu No 112
Plaan ön kinnitatud Maakorralduse Peakomisjonis
riigistatud maadest eraldatud Kingsepa No 31 talumaakoha plaan
Käesoleva plaani Katastriameti arhiivis oleva vanem maamöötja
Martin Kanter'i poolt 1931-35a. magnetilise meridiaani järele
koostatud ja Maakorralduse Peakomisjoni poolt 4. veebr. 1938. a. kinni
tatud Kingsepa No 31 talumaakoha plaani järele valmistanud
1938. a. Põllutööministeeriumi vannutatud maamõõtja Aadu Kumari
Maa iseloomu jär.
Maaliikide järele
Tallinnas, "11" veebr. 1938a.
Talumaa
ja koosseis.
AKumari
Põllutööministeeriumi
vannudatud maamõõtja
Maa tükk No 31 Lit A
Vanem maamõõtja.
23.XII. 1935a.
Plaani tõestanud
Mõõt 1:4000.
maamõõtja. 3.02.38a
Ühes sentimeetris nelikümmend meetrit
Saunade maa.
Jäära
Walmistedu 1887 aastal maamöetja A. Grunbergi kaardi järel
wannutedu maamõetjast
Lastekörwe
Ero Hanso
Anelakso alone
heinamaa
selle Jerweorro talukohast No 4
Wirrumaa kreisis ja Rakwerre kihelkonnas on..
August, Grimm.
Heinamaatük põllu sees Jerweorro
summast maha wõetud,
sest et temal, Alexander
Ilaul, muud warandust
ei olla, kuna tema, Ilau
praegu Tallinas wangi
tornis kinni istub-hobuse
warguse süi teu eest.
Selle peale sai -
Otsustatud: Käesolek akt
Rappla jauskonna Ülema
Talurahwa kohtule selle
palwega ette panna, et
Riisipere walla kohtule
saaks luba antud eel-
pool nimetatud trahwi
raha 10 rubl. Alexander
Ilau rahast wälja
maksta, mis temal
Riigi hoiu kassa raamatu
No 6016 - 1884 a. peal teeni-
mas ja missugune raamat
siin walla kohtu hoiu all on
President: K. Reinberg
Kõrwalistnikud: K. Wiik.
T Miller
kapitalist trahwi raha maha
arwata, sest siis saatis wallakohus
käesolewa akti Rappla Ülema Talu-
rahwa kohtu kätte, selle palwega
et Ülem Talurahwa kohus lubaks
seda operatsiat korda saata,
missuguse küsimuse peale
Rappla Ülema Talurahwa kohtu
poolt protokolli läbi sest 4mast
Oktobrist s.a. on seletatud, et
Eestimaa Talurahwa Sead. § 1092
järele wõib Wallakohus kõik
Waestelastesse puutuwad rahad
nende kapitalidest wälja maksta
ning peale selle on ka Ülem Talu-
rahwa kohus sellekohta oma arwusta-
mist awaldanud, et Wallakohtul
seesugune toimetus küllalt wõi
malik ära toimetada, sest siis sai
Otsustatud: Alexander Johani
poeg Ilau peralt olewast
kapitalist, mis hoiu kassa
raamatu No 6016 näul siin
kohtu hoiu all seisab, trahwi-
raha 10 rubl. ja tunnistuse
päewa palka 80 kop., seega siis
10 rubl. 80 kop. wälja wõtta
ja korralikult edasi toimetada.
Eesistuja: K. Reinberg
Kõrwalistnikud: K. Wiik
J. Miller
1900 a Jaani kuu 9l päewal, Riisipere
walla Kohus, eesseiswat asja seletades,
tunnistas kaebduse aluse Aleksander
Ilau süüdlaseks selles, et tema Kernu
walla talupoega Hans Waldschneppi
süüdlaseks selles on peksnud, ja selle Kohta
Liiwim Talur. Sead § 1098 juhatuseks
wõttes, mõistis: "Riisipere walla
talupoega Aleksander Juhanipoega
Ilaut (10) Kümne rublalise raha trahwi
alla panna, ehk maksujõuetuse Korral-
aresti alla wiieks päewaks, 2) teda kohus-
tada maksma Hans Waldshnepile kahju
tasu auuteotamise pärast (10) kümme rubla
ja 3) teda maksma panna tunnistajatele
Jüri Kärmannile ja Kaarel Paumannile
Kumagile (80) kaheksa kümmend kopikat
Kumagile.
Eesistuja K. Reinberg
Liikmed: J. Einberg
K. Wiik
See mõistus on meile kuulutatud ja
edasi Kaebduse Kord teada antud.
H Waltsnep
A Ilau
1900 aastal Septembri kuu 15 päewal, kell awas
Walla kohus Riisipere walla majas
ja liikmete T. Miller
R. Wiik
koosolemisel ja kirjutaja J. Järgise - juures olekul
kohtu koosoleku
Kohtusse ilmusiwad
(Tunnistajad saiwad iseäraliku tunnistajate kambrisse saadetud).
Kohtu eesistnik K. Reinberg panni
Hans Hansu p. Waldsnepi süidistuse
asja Alexander Ilau wastu, peks-
mise perast, kohtule läbi waata-
miseks ette, juurde tähendades
et Riisipere walla kohtu otsust, sest
9st Juunist s.a. Alexander Ilau
wastu praegusel ajal muul
wiisil wõimata täide on saata,
kuid ainult sell teel, et
selles otsuses tähendatud trahwi
raha 10 rubl. saaks kohtu hoiu
all olewast Alexander Ilau raha
1900 aastal Detsembri kuu 1 päewal, kell awas
Eesistuja K. Reinbergi
koosolemisel ja kirjutaja J. Jõgise juures olekul
kohtu koosoleku, nimelt Alexander Johani p.
Ilault 10 rubl. trahwi raha sisse
nõudmise assjus
Seda tähele pannes:
I.) Et Riisipere wallakohtu mõistuse
järele sest 9st Juunist s.a. on Alexander
Ilau peale muude 10 rublalise raha
trahwiga ära trahwitud saanud, -
II.) Et Wallakohus Alexander Ilaul
muud warandust ei tea olema, kuid
ainult siin kohtu hoiu all olew
tema, Alexander Ilau peralt olew
waestelaste kapital,
3.) Et Wallakohtul teadmata olli, kas wõib
wallakohus ilma Ülema Talurahwa
kohtute lubata sellest pt. II tähendatud
Kaebduse alune Aleksander Ilau ennast
Hans Waldshnepi peksmises süüdlaseks ei tunnistanud
Tema on Waldshneppi ainult ühe Kurra weikes
kepiga löönud, Kuna Waldshnep teda ka
on piigistanud. Peksja wõis mõni teine olla.-
Kaebaja Hans Waldshnep ütles, et mitte
Keegi teine waid Aleksander Ilau teda
on peksnud ja et Ilau teda mitte ühe waid
wähemast kümme kord on löönud. Pii
gistanud ei ole tema Iaut mitte. Waldshnep
palus tunnistajad üle kuulata.
kes 24 a. wana Luteruse usku ja sai
Küsitud wande tõutuse andmisel, kus juures
temale wale üteluste trahw Kohtu ees teada
sai antud. Jüri Kärmann tunnistas:
Käesolewa aasta Mai kuu 21 päewa
õhtul olime meie ühes Hans Waldshnepi ja
teistega Liiwa Kõrtsi trepi peal. Sääl tuli
Aleksander Ilau ühes Nissi ürjadnik Kasega
Kõrtsi taost wälja ja Ilau hakkas ilma
et ta midagi oleks rääkinud. Hans Wald-
shnepile kepiga pähe laduma. Kordasi, mis
Ilau Waldshnepi lõi, wõis Kümne ehk rohkem
olla. Pääle peksmist nägin, et Waldshnepi
riided lõhki oliwad. Wastu löömist ega
piigistamist Waldshnepi poolt ei ole olnud.
Mina nõuan oma päewa kulu.
Jüri Görman
Ette sai kutsutud tunnistaja Kaarel
Paumann, Kes 27 a. wana, Luteruse usku
ja sai küsitud wande tõutuse andmisel
Kus juures temale waleüteluste eest olew trahw
Kohtu ees teadmaks sai tehtud: Kaarel
Poumann tunnistas: Mina olin 21se
Mai kuu päewa õhtul sell aastal ühes
Hans Waldshnepi, Jüri Kärmanni ja teis-
tega Liiwa Kõrtsi trepi peal. Sääl
tulewad Kõrtsi toast Nissi urjädnik
Kask ja Aleksander Ilau wälja ja
ilma sõna rääkimata hakkas Aleksander
Ilau kepiga Hans Waldshnepile pähe laduma
Pärast wedasiwad Ilau ja urjädnik Wald-
shnepi kõrtsi kotta ja kui Waldshnep
pärast wälja tuli, olewad tema riided
lõhki käristatud. Seda mina mitte ei
näinud, et Waldshnep wastu oleks löönud.
Kaarel Paumann tegi mitte kirjamõistmise
pärast ristid.
Eesistuja K Reinberg
Nende tunnistuste Kohta ütles Aleksander
Ilau, et niihäasti Kärmann, Kui Ka
Paumann tema wihamehed on ja nemad
sellepärast walet tunnistawad.
Weel kord pani Kohus ette ära leppida,
seda ettepanekut ei wõetud aga mitte
Ilau lubas Waldshnepile Kaks rubla maksta,
aga Waldshnep ei olnud sellega rahul.
Eesistuja K. Reinberg.
AIlau
Kirjutaja A Kampf
1900 aastal Jaani kuu 9 päewal, kell 4 pär. lõun awas
Riisipere Walla kohus Riisepere walla majas
Presidendi K. Reinbergi
J. Einbergi
ja liikmete T. Milleri
K. Wieki
koosolemisel ja kirjutaja A. Kampfi juures olekul
kohtu koosoleku Hans Waldshnepi Kaebduse asjas
Madis Kase ja Aleksander Ilau wastu
peksmise pärast.
Kohtusse ilmusiwad süüdistaja Hans Hansupoeg
Waldshnep ja süüdistaw Aleksander Juhani-
üles andes, et tema politsei urjädnik on tulemata
oli jäänud.
Kohus selle peale waadates, et teine Kaelduse alune
Madis Kask ameti poolest politsei urjädnik on
ja urjädnikud üksnes oma ülemuse läbi, Kaela
Kohtu asjus, Kohtu alla antud wõiwad saada,
määras: asja seletust nimetatud Madis Kase
Kohta tagasi lükata
Süüdistaja Hans Waldsenep palus oma Kaebduse
asja Aleksander Ilau wastu seletuse alla
Enne asja seletuse alla wõtmist pani Kohus Kohtu-
Käijatele ette oma asja lepetusega lõpetada,
seda ettepanekut ei wõetud aga mitte wastu
E. N. Kunstnikkude Liidule.
Johannes Saal´i,
eluk. Väike-Kaar 12a -1
Palun mulle võimaldada
ajutiseks laenuks Rbl. 500. -
Olen raskes materjaalses olukorras,
mille tõttu vajan rahalist toetust.
J. Saal
26. I. 45.
27. Kodune aadress ja telefon
Tartu, Kreutzvaldi 8-1
Ateljee aadress ja telefon
Andmed andis:
16 " oktoober 1946 a.
Allkiri:
Tähtsamate tööde loetelu
Tööde arvustus
Kus asub maal (teos)
Soovitatud Nõukogude Kunstnike Liidu liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
protokoll nr.
Templi koht
Väljaantud liikmepilet nr.
„Noor-Eesti", Tartu, V 45. 545. 500
29 mai
Päev läks autosid oodates.
Pidid peale lõunat minema.
Ootasime õhtuni. Okas,
Vitsur ja ise tegime mõ-
ningaid visandeid. Õhtul
tulid külatüdrukud ja meie
poisid laupäeva-õhtu
Simmanit pidama meie
elukoha ette, tänavale. Vene
tüdrukud laulavad oma "tšas-
tuškasid" ja tantsivad alul,
hiljem löödi valsid ja muud
tantsud lahti. Taeva foonile
kerkisid prožektori joad,
valgus kuulid, zeniit-kerad
raketid. Mõned pommide
kõmakad,
Homme varavalgel vist
sõidame edasi.
30 mai
Autod varustusega, igal suur-
tükk päras vuravad palk-
teel mäest üles - alla. Meie
istume koormate otsas.
Võimsad masinad. Maastik
kogu teel on kena ja kodu-
ne, lõunaeestilik. Oleks
nagu kusagil Viljandimaal.
Väeosa intendant kapten J.
kaasa sõidab on väga sõbra-
lik ja lahke inimene.
Andreapol. Kauni loodu-
sega linnakesest on järel veel
vaid varemed. Aind (imeväär-
ne!) vabrikute korstnad  püsti -
tervetena.  Üle viiekümne
klm. oleme maha sõitnud.
Tuleb jala edasi minna. Äikese
vihm rahega. Peatume ühes
võitlejaist ja tegevusest. Seni tehtud
tööd ja visandid tuleb aga kõik
kokku koguda ja üle anda Poliit
osakonna Ülema korraldusse - kes need
edasi saadab Moskva sm. N. Karotamm
kelle kaudu meie need katte saame
Meil endil aga s.o brigaadil tuleb
lahkuda diviisist veel täna õhtul.
täitmine
(See korralduse oli tehtud Poliit osak.
ülemale) Minu küsimusele, kas see
korraldus on kehtiv olnud kogu
aeg ja on alles nüüd rakendamist
leidnud (kuna me juba kaks nädalat
oleme töödanud) või on see korraldus
rakendust leidnud käesoleva brigaadi
tegevuse kohta või tegevuse tagajarjel.
Vastas Sms Raud, et korraldus on
kehtiv olnud kogu aeg kuid
ülevalt poolt meie brigaadi poolt
suhtes rakendamist leidnud.
Ja tema selles küsimuses isiklikult
midagi ära teha ei saa kuna
korraldus on tulnud ülevalt
sõjaväelises korras. Kuna asi oli 12
esitatud resuluutselt ütlesin, et
meie sellega arvestame; ainult mis
puutub ärasõitu (rongiminekuni oli
13 tundi aega, jaama 12 klm, asjad sõituks
kõik korraldamata) siis täna meie
seda ei jõua ja palusin luba
viibida diviisis kuni 13 skp. õhtuni,
mil läheb jargmine rong. Seda lubati
Kõik tööd aga paluti kokku
koguda ülelugeda ja äraanda.
Mida tegin ja mille kohta võtsin
oli koguarvus 209. Alasilt 43 Jensenilt 54
Okaselt 27  Randelilt 56 ja Vitsurilt 29.
Seltsimeestega tekkinud olukorras
küsimust läbiarutates prof. H. Kruusi
nõuandel pöördusin uuesti sm Raua
poole palvega, et korpusesse
saaks saadetud telegramm ja
palutud Moskvast sms N. Karotamme
kaudu meile diviisis töötamise
luba.  Sm. Raud lubas seda ja
ütles et vastust korpusest s.t.
korpuse seisukohta küsimuses
(Adolf Rebase)
Sündisin Tartus 16. juunil 1915a raudteeametniku
pojana. 1937 a. lõpetasin Tartu Õhtugümnaasiumi
eksternima. Kooliaastatel hankisin enesele ülevalpidamist
tegeledes rakenduskunstiga alates 1934 a.
Viljelesin rakenduskunsti mitmeid alasid, maalisin
vaase, tegin ilmuvaile õpperaamatuile jooniseid,
valmistasin auaadresse, etikette, akende dekoratsi-
oone, hoonete siseruumide kunstilisi kujundamisi
mida sai tehtud peamiselt Eesti põllumeeste
seltsi näitustel. Kunsti alal töötamiseks
indu ja näpunäiteid andis mulle Prof. Nik. Triik,
kes oli meie perekonna hea tuttav.
Sellest ajast peale olen töötanud pidevalt
rakenduskunsti alal. Saksa okupatsiooni ajal
1942 ja 1944 a. töötasin Haapsalus, vahepeal
olin Tartus. 1945 a. alguses töötasin Haapsalus
dekoraatorina kuni 1 veebruarini 1945, mil
siirdusin Tarbekunsti Keskuse Tartu osak.
dekoratiivkujunduse ateljee juhatajaks. Minu
töid nii välis kui ka sisedekoratsiooni alal
tunnevad kõik Tartu kunstnikud ajavahemikus
1 veebr. 1945 kuni käesoleva ajani. Püsivaid ruu-
mide dekoratsioone olen valmistanud käesoleval
ajal asutustele nagu: Ülikool, Kirjandusmuuseum
Zooloogiamuuseum T. L. Parteimaja, Parteikabinet
T.L. Keskkultuurmaja jne.
Sõjaväes üldse teeninud ei ole kehalise defekti
Tartus 17 okt. 1946a.
ARebase
Teaduste Akadeemiatele jne. Eestis olen teinud auaadresse meie kirja-
nikkudele, muusikategelastele jne. - näiteks Miina Hermale, Anna
Haavale, K. E. Sööt'ile, Mait Metsanurgale jne. Olen teinud kaa-
neilustisi eesti raamatutele, peamiselt "Eesti Kirjanduse Seltsi"
väljaannetele, näiteks: "Lydia Koidula luuletused", Mihkel Veski
"Laulud", Eeino Leino "Simo Hurt", "Kanteletar", August Strindbergi
"Üksi" ja "Utoopiad" jne. ning illustreerinud lastejutte ja raama-
tuid ( „Härja maja", Teuvo Pakkala "Lapsed" jne.) ning tarbekunstnikuna
olen valmistanud kavandeid eesti motiividel vaipadele, pitsidele
jne., mis on aastate vältel ilmunud ajakirjas "Taluperenaine".
Eesti Rahva Muuseumi ülesandel, tehes ringreise mööda
maad, olen joonistanud üle 800 joonistuse (ühes plaanidega) eesti
vanadest taluhoonetest, reheahjudest ja majariistadest ning põl-
lutöö-, kalanduse- ja mesindusriistadest (reherullid, koodid
vartad, rehad, mütad, ahingud jne). Neid joonistusi on ka-
sutanud prof. J. Mark ja prof. G. Ränk oma teaduslikkude töö-
de illustreerimiseks, mis on ilmunud trükis.
Olles 1941.a. peale ametis Tartu R. Ülikooli Arheoloogia Muu-
seumis joonistajana ning teadusliku kaastöölisena arheoloogidele,
olen valmistanud suurel arvul joonistusi arheoloogilistest leidu-
dest ning teinud plaane. Olen illustreerinud Dr. M. Scmiedehelmi
ja Dr. Artur Vassara teaduslikke töid (doktori väitekirjad)
Olen varemalt liige olnud ainult Eesti Kujutavate Kunstnikku-
de Keskühingus, 1941 a. Tartu Kunstnikkude Kooperatiivis ja
olen
Teaduste ning Kunstitööliste Ametiühingus ning praegu sama me-
tiühingu liige.
1921a. -1941.a. olin abielus prof. J. Mark'iga. Olen nelja
lapse ema. Tütar Karin (s. 24.III.1922a.) on Tartu R. Ülikooli
üliõpilane, tr. Lüüdia (s. 10.I.1925.a) on Riikliku Kunstiinsti-
tuudi üliõpilane, tr. Aino ja Helga (s. 10.I.1927a. ja 22.XII.1928a).
on keskkooliõpilased.
Tartus 19. II. 1945 a.
Kristine Mei (Mark)
Aadress: Tartu, C. R. Jakobsoni t. 11-2.
Elulookirjeldus.
Korovaikov, Konstantin Mihaili p.
Eluk. Tartu Aleksandri 74-3.
Mina, Konstantin Korovaikov, sundisin 14. januaril
1893.a. Vladimiri kubermangu, Holui külas,
maamehe perekonnas. Lapsepõlve veetsin oma
ko-dukülas. Alghariduse sain samas. Üldha-
riduse jatkasin Kovrovi linna realkoolis,
mille lõpetasin 1910.a.
Õpingute vahealgadel õppisin maalimist
Holui ja Paleha ikonimaalijate vanade-
meistrite juures. 1911. aastal astusin võistluse-
kooli. Selle ma lõpetasin 1916. a. rakenduse
eriala omajana. Kooli poolt olin määratud
välismalse stipendiumi konkursile, millise
stipendiumi saingi 1917 a. Kodu sõja tõttu
ma ei saanud kasutada välismaist reisi
ja töötasin õppejõuna samas koolis.
1918. a. mind määrati keskkooli joonistus-
õpetajaks Kroonlinnas. 1919. a. mobeliseeriti
mind ja ma teenisin kurjutana Kroonlinna
polgus. Varsti polk läks rindele Loodearmee
vastu. Oma sõja väeosaga sattusin teiste-
seas vangi ka mina. Sõja vangis vibisin
Narva linnas armei likvideerimiseni.
Pääle seda asusin elama Narva. Töö-
tasin kunstnike - dekoratorina Narva tea-
tris. Maalisin hulga dekoratsioone nii
eesti teatri "Võitleja" kui ka Vene teatri
Tahan skulptorina õige siiralt tööd teha, kuid olen
toitlusküsimuses olnud üle kolme aasta väga raskes
olukorras ja senini kasutan ainult kõige lihtsamat
põhikaarti ilma ühegi lisakaardiga ja sedagi jagan
oma väikese haige poja ja vana isaga, kellede norm
on veelgi väiksem ja tunneme juba kauemat aega
näpistavat tühja kõhtu, mille tõttu tunnen, et jõud
raugeb kauaaegse alatoitluse all.
Sellepärast palun mulle võimaldada Lit. B,
et saaksin oma tõitlusolukorda parandada
ja väärikalt skulptorina töötada, vastasel kor-
ral vajun kokku päev päevalt.
Palun mind arvestada skulptorina ja
mõista ja rahuldada, et saaksin väärikalt
Moskva näitusest osa võtta ja hästi esineda.
Leius-Zolk Alfr.
14. märts. 1945.a.
skulptor.
kiiduväärselt peab märkima V. Lemberi
2 6
tööd ja loomingut dekoratsiooni alal.
Täites mitmesuguseid EK(b)P. ja valitsuse
organite tellimusi riiklike tähtpäevade ja
pidustuste dekoreerimisel on kunstnik
ülesnäidanud kõrgekvaliteedilist loovtööd
ja energijat ning initsiatiivi tööde teostusel
ja läbi viimisel.
Noore kunstnike võimeist annab tunnistust
ka asiolu et tema mosaiik-maal