Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
end kui tervikut konstitueerida, luua
ühine vahekord, on aset leidnud põranda-
aluses, sellega tingimistes, mis paljuid häid
liikumisi moonutavad. Nii on ka siin ühest-
küljest vahekorda propageerivatel püüda
võimalus puudunud täie selgusega aval-
duda ja selle all on loomulikult nende
püüete endi kindlajoonlikkus kanna-
tanud. Teisest küljest on poliitiline surve
ainult edendanud laialipüüdvaid kultuuri
lisi tendentsisid, sellega kohase pinna loo-
datsjoonide vahel kui ka üksikutes organi-
satsjoonides endis. Kui selle pääle vaa-
tamata on korda läinud ühineda ühise
töö juures - käesoleva aasta algul anti sel-
lele ka formaalne alus (v. "vahekord" Ü.L. nr. 6 s.a.)
Siis annab see ainult häid lootusi, et
tulevikus loomulikumates tingimistes
töötades on võimalik paremaid tagajärgi
saavutada. Loodame, et siis ka igal pool maad
nustus ühise töö eest, ja et läbikäimist
normeerides väljapääsutee leitaks ka au-
mõistete mitmekesiduse pääle vaatamata.
ellu kutsutamisest, vähe on neljasabalise Vali-
mise vormeli arusaadavaks tegemisest rahvale,
kui seda tegevust ei kanna sügavam sisemine
veendumus kõige päält tegijas eneses. Demo-
demokraatiliste vormide sisusse tungida ja
valmistuda neisse vormidesse omalt poolt
uut sisu juurde looma-see on ülesanne,
mis küll alati on seisnud üliõpilaskonna ees,
kuid mille mitteturustamist ühede, mitte
saavutamist teiste poolt seni on vaban-
danud vana reshiim. Nüüd vabandab see
iga päevaga ikka vähem. Küll takistab,
esialgul tegeliku kihutus- ja organiseerimis töö
nõue päälegi ka tehnilised raskused nagu kir-
janduse puudus jne., kuid algusest pääle näha
na otsekohene kohus. Eesti üliõpilaskonnal
seda enam, et suur osa temast, võib olla
isegi suurem osa, otsekoheses ja tegelikus
võitluses demokraatia võidule pääsemise eest
ei ole olnud ja sellega juhus on puudunud sügava-
Ühinemistendentsi
enam vastuvaidlemist leidma, kui me endid
autonomistideks-föderalistideks tunnistame.
Üliõpilaskond ei saa autonoomia kindlustamisele
kuidagi paremini kaasa aidata, kui et ta
loob omavahel kõigile eritendentsidele vastu-
võetava platformi, annab võimaluse üliõpi-
laskonna liigetel rühmituda kõige loomu-
likumal kombel, töötab välja esitusviisi,
mis annab võimaluse kõigil mõttevendadel
üliõpilaskonnas mõjuda oma reaalistele
selle jaoks sennised projektid põhjaliku revi-
deerimise alla võtta. Üliõpilaste vahekorras
töötama harjunud, astub suur osa haritlas-
test ellu teatava ettevalmistusega ühi-
seks tööks ka oma poliitiliste vastastega.
ja igal üliõpilaspõlvel saab olema auahnus
eelmistest viljakamalt töötada.
Võib olla, et seesugustele tendentsidele saab
raskusi sünnitama poliitiline rühmitumine
Üliõpilaskonnas.
Kongress ära pidada, kus püütaks vastust
leida küsimustele, mis (akadeemilisi ring-
enese
kondi üleüldse ja üliõpilasi iseäranes prae-
Esialgselt on kongressile järgmised teemad ja
Kõnelejad üles antud:
Meie Rahvuspoliitilised ideaalid - J. Tõnisson
Teadus ja meie - V. Ernits
Meie hariduslised ideaalid - P. Põld
Tartu ülikool - A. Bachmann
Rahvuskultuurilise stiili põhjusnõuetest
Eesti üliõpilaskonnas - R. Kangro-Pool.
Pääle selle on kavasse võetud ained:
Praeguse seisukorra selgitamine;
Eesti rahvus ja Vene riiklus
Üliõpilaskonna ja ühiskonna vahekord.
Nende teemade üle kõnelema palutakse
mitmeid vilistlasi ja üliõpilasi
See kava on ainult esialgne ja jääb kõiki-
dele org- dele, kui ka üliõpilastele ja vilistlas-
tele õigus, kas samade teemade pääle kaaskõne-
lejatena üles astuda, ehk uute teemade t
ja kõ üle kõneleda. Kui võimalik
palutakse teemad ja kõnelejad enne Üliõpi-
laste Lehe toimetusele teada anda.
Soovitav oleks, et kõned kokkuvõtlikud
ja mitte liig pikad ei saaks, niisama et
kõnelejad oma kõnede pääteesid Ü.L. toim.
enne
kätte saadaks, et neid võimalik oleks Kongressist
osavõtjatele kättesaadavaks teha.
"Üliõpilaste Leht"
Adress: Tartu,
Rüütli uul. nr. 26.
näol (v. § 4b), ühendatud personaal; terri-
toriaal eeldustega (v. § 5c), mille juures
Estonias oleks Eesti keel ametline keel
(v. § 2c,bb), muud kohalikud keeled oleks
Saksa ja Vene (ühes osas ka Rootsi keel),
(v. § 5c); väljaspool Estooniat leiaks Eesti
keel kaitset keelte üheõigusluse printsiibi
põhjal (v. § 2c,aa) sellekohastes riigiasutus-
tes (v. § 8).
Üleüldiste kõnekoosolekute kõrval, millest
ka mitte akadeemilised ringkonnad on
kavatsetud osa võtma kutsuda, tuleks
ära pidada org-de asemikkude kogu
koosolek, mis otstarbel palutakse
organitatsjoonisid võimalikult pea Ü. L.
toimetusele teada anda, kas nad seks
oma asemikka saavad Tartu saata üht-
lasi kui võimalik umbkaudu kindlaks.
määrata, kui suur oleks kongressist,
osa võtjate arv sellest organisatsjoonist.
Kongressi ette valmistamise aeg on lühike
See ei peaks aga mitte takistama
mõttes peaks kõik üliõpilased püüdma,
võimalikuks teha 25-27 märtsili Tartus
viibida, mis ju pühadeks koju sõitmise
tähtajaga ühte langeb.
Tartu Eesti Üliõpilaste Org-nid
Tartus, 8.III.17.
organisatsjoonid
3 1
Esimene Eesti üliõpilaste
Kongress 25-27 märts. 1917.
Kongress algab 25. märtsil kell 12 päeval
Aleksandri gümnaasiumi turnisaalis.
Osavõtjaid on ruumikas saal pea täis, nende
hulgas suurel arvul ka külalisi. Pääle
rohkel
Tartu ülipilaste on suuremal arvul
Peetrilinna üliõpilasi ilmunud, ka
Moskvast ei puudu organisatsjoonide
asemikud.
Kongressi avab Tartu Eesti üliõpilaste
as-kogu.
organisatjoonide (ülesandel R. Kangro
Pool, üleelatava momendi tähtsust
hinnates ja meie rahvale ja üliõpilastele
ja sellest väljakannavad käesoleva
kongressi ülesandeid lähemalt piirates.
Üliõpilaskond, kes senini olude ja võimaluste kohaselt ainult väikesti jooksvate
päevaküsimuste, häätegevate pidude korraldamise ja karskuse aate propageerimise
teenistuses seisnud, peab uute vabade aegade vaimus uuestisündima ja enese
tegevuskavasse võtma ka teisi ühiskonna hüvisid. Üliõpilaskonna vaimu-
jõutagavarad peavad sisemise renaissance'i kaudu kujunema suureks
aateliseks kogujõuks, mis vabade päevade koiduaja tegevust kui reguleeriv
rahva südametunnistus juhtima kohane oleks. Väline autonoomia
jääb surnud väärtuseks, kui rahva parem noorus mitte ei suuda
enestes leida seda stiililist ühtlust, omapärasuse ilmet, mis autonoomi-
at kui elav hing kannaks.
Juhatajaks valitaks  vil. P. Põld, abideks
üliõpilased V. Nano ja J. Seljamaa;
Kirjatoimetajaks A üliõp. A. Luha, ase-
mikkudeks üliõp. J. Vilms ja H. Rägo.
Juhatama hakkab P. Põld.
ühiskondlikest ja tegelikust poliitika tööst
rõhutada
töö kui ka tegijate endi huvides on aju-
tiseks sellele tööle anduda tagasihoidma-
tult ja täie jõuga. Ainult siis võime loota,
oma otsekoheste ülesannete jaoks.
Sest meil on tarvis, et meid ainult aju-
tiselt meie oma töö juurest kõrvale juhitaks.
meie ei suuda areneda täisväärtuslisiks
inimesteks, ei suuda kasvada orgaaniliselt
kui meie püsivalt lahkuminevatele nõuetele
- teaduslise eneseharimise ja jooksvatele ühis-
konna nõuetele - vastama peame. Selle-
pärast, kohtadel selgitus- ja korraldustööd
tehes, keskkohtades koondustööle kaasa aida-
tes, teeme seda nii, et edasi jätkajaid oleks ja
Nõudes ainult ajutist rakendust demokraati-
lise korra püstitamistöösse, peab aga kohe sama
kaaluva rõhuga täiendama, et üliõpilaskonna
line kohustus üles on kerkinud.
5. Keelte tarvitamise õiguse (ja refleksi) subjektina
on eraisik (-asutus) teatavate eelduste korral.
Viimased võivad olla: a) territoriaalsed (cuius-
regio eius lingua) - ei vasta keelte üheõigus-
luse printsiibile. Jaguneb aa) kohaliste keelte
süsteemiks - ei ole juriidiliselt täpipäälne,
omab üheõigusluse printsiibi halvad küljed;
bb) kohaliste ülesloetud keelte süsteemiks-
juriidiliselt pretsiis, waatab kompromiss-
põhjusmõttele (v. §2c). b) personaalne
(cuius nationis, eius lingua), põhjeneb aa)
deklaratsjooni pääl, annab võimalust isik-
lisele omavolile, ümberrahvustamisele, äritab
rahvuslisi kirgesid; bb) "loomulise", "koduse", "oma"
"läbikäimise" keele pääl. Soovitav emakeele print-
siip. c) Territoriaal ja personaal eelduste
ühendus. aa) territoriaalprintsiip keelte ülesluge-
misega, bb) personaalprintsiip emakeelega.
6. Eeloleval Vene riigi korraldusel paistab
poliitiliselt otstarbekohane olevat keelte regu-
leerimiseks maksma panna: kompromiss-
põhjutmist (v. § 2c) subjektiivliste õiguste
esimeses - soovitav-keele üksus, viimased - mit-
mekordus (kompromisspõhjuste v. § 2c). b)Sea-
dusandlistes kogudes (riigis, osariigis, provintsis)
soovitav ühe keele printsiip, seaduste keel-
autentiline üks, ametline tõlge teistes keeltes
c) hariduslistes ja kiriklistes asutustes - ühe-
õigusluse printsiip. Selletõttu aa) ühekeelsed (rah-
vuslised (kogudused, õpiasutused, ehk bb) kogudu-
sed ja õpiasutused ühed samad, kuid mitme
keelega. Esimene soovitav alamates, teine üle-
mates. d) Ühe keele tarve sõjaväes - rah-
vusliste väeosade tarve
4. Keelte tarwitamine, mis eraisikule (asutusele).
riigi organidega läbikäimises ehk oma ava-
likkude õiguste-kohuste täidesaatmise juures
antakse, võib olla: a) õigusline refleks (habeo
alieno jure), annab ametnikkude omavolile
maad, ainult administratiiv-politseilise kaitse
all, äratab rahvuslisi kiresid; b) subjektiivne
avalik õigus (habeo suo jure), kindlustab koh-
tuliselt keelte julgeoleku, ei ärata umbusku riigi
organide vastu, mõjub kaasa rahvuste rahu-
likule kooselamisele.
Võib olla, et tekkiv erakondade võitlus
ja üliõpilaste keskel kajastub ja ühinemis-
püüdeid tõsiselt takistab. Sääl saab siis
küll aidata ainult appellatsjoon kõigi
kaasvõitlejate ühistunde poole ja mis üle
Lähema tuleviku jaoks aga peaks soo-
vima, et kaasvõitlejad kas olevates
ehk tekkivates organisatsjoonides Koonduks
iga organitatsjoon nagu aiaga on teis-
võitlus aitavad kergemini välistest
konarustest üle saada ja jõuda
ühiste lõpueesmärkide tunnustamisele.
Selles mõttes soovime kaasvõitle-
jatele hääd võitlust pidada.
J. Uluotsa kõne "Keelte õigus"
24 1
aluslaused.
Üleüldse tuleb keelte õiguse all mõista õi-
gusliste normide kogu, regu mis keelte tarvita-
mist inimlises ühiskonnas reguleerib. Kit-
samas mõttes mõtleme keelte õiguse all selle-
kohaseid normisid riikides (osariikides, auto-
noomilistes provintsides) mitmet keelt rääki-
va rahvakoguga, kus keelte õigus rahvuste
eluküsimusena esineb, ning tõsiste vajadus-
liste ja vormiliste (kultuuriliste) huvidega seotud
2. Keelte õiguse (kitsamas mõttes) aluseks või-
vad olla: a) Valitseva keele printsiip (cuius
imperium, eius lingua), vastav valitseva
rahvuse, fiskaaliste, ametliste asutuste funktsio-
neerimise, mõnikord ka rahvamajanduse tarve-
tele; aitav mittevalitsevate rahvuste huvisid
(kultuuriliselt, harilikult ka majandusliselt),
kalduv mittevalitsevate rahvuste hävitusele
ehk riikluse mõtet kangutav, kodanikkude
vabadust ja üheõiguslust eitav.
29 1
Kui need read ilmuvad, on möödas esi-
mesed entusiasmi tormid. On maad
badushoone vastupidavuse, alusmüüride
tiheduse üle; on suuremal ehk vähemal
määral andutud selle hoone ehitustööle,
raskele, vastutusrikkale ja enesesalgamist
nõudvale. Üles kutsuda tööst viimiseni
meheni osa võtma, töös demokratismi eest
omandama sisemist jõudu, tööle andma-
mitte üksi välist hoogu, vaid ka väärtuslikku
sisu - on käesolevate ridade otstarve
Allpool leidub P. Freibergi kõne, mis küllas-
huse praegusal momendil mitte hoiduda.
b) keelte üheõigusluse printsiip (cuius lingua
eius j ius), vastav kodanikkude üheõigusluse
mõttele, rahvuste vabale edenemisele (vormili-
selt aga mitte igakord vajadusliselt); kahju-
lik fiskaalselt, kalduv kahju tooma ametliste
asutuste funktsioneerimisele, järjekindla
läbiviimise juures riiklust kõigutav, koguni
hävitav.
C) Rahva hää käekäigu (kompromiss) põhjus-
mõte (salus populi - suprema lex linguarum).
aa) keelte üheõigusluse printsiip maksmas, nii palju
kui see fiskaalistele, võib olla ka rahvamajan-
duse, ametliste asutuste funktsioneerimise tar-
bele ning riikluse mõttele vastu ei räägi:
bb) vasturääkimise piirides maksab valitseva
keele printsiip ametlise keele näol (riigis, osa-
riigis, provintsis.)
g. Keelte õigus reguleerib keelte tarvitamist üleüldse
riigi ect.) kuid pääasjalikult keelelisi wahe-
kordi A) riikliste (avaliku õiguse) asutuste ning
B) eraisikute (-asutuste) vahel ja kuulub seega ava-
liku õiguse piiri: Aa) Administratiivistes ja
kohtulistes asutustes tuleb vahet teha nn.
sisemise ja välimise asjaajamise keele vahel:
"Üliõpilaste leht"
Tartus,  191
Adress Tartu
Üleskutse Eesti üliõpilaste
org-dele ja üliõpilastele.
Tartu Eesti üliõpilaste üleüldine koosolek
5 veebr. s.a. tunnistas tarvilikuks kokku kut-
suda juba lähemal ajal (kõikide) Eesti
üliõpilaste kongressi,- Praegune aeg seab
lugematta
terves reas küsimustes, mis viivitust ei
luba, Eesti üliõpilastel tuleb mobiliseerida
Oma jõudusid kodumaa ja Eesti ühiskonna
kui harilikult. Et tagajärjerikkalt kõiki neid
ülesandeid täita, et mitte üksikasjadesse uppuda,
ning ühiselt teatavate põhivaadete üles-
seadmistele asuda, selleks ära tarvitada
kõik need võimalused, mis uuendatud riigi-
kord meile kätte on andnud.
Selles mõttes pööravad Tartu Eesti üliõpilaste
org-de asemikud kõikide Eesti üliõipilaste
org-de ja üliõpilaste poole üleskutsega
25-27 märtsini s. a. Tartus [arvatavasti
Vanemuise ruumides] Eesti üliõpilaste
Väljavõte Tallinna linna perekonnaregistrist.
Köide 72 lehekülg Nr. 130
Isiku perekonnanimi ja nimi Vesk, Hinrik
sündimise aeg ning koht 22. okt. 1882 Saksi vallas.
Isa: Vesk, Kaarel, sünd. 11. märtsil 1858 Vao vall.
Ema: Vesk, Miina, n. Kütt, sünd. 23. veebr. 1862 Saksi
vallas.
Abiellumise aeg ning koht 31. aug. 1907. Kalvi vallas, Viru- Ni-
gula kog.
Abikaasa: Vesk, Helene, n. Kustavson.
sündimise aeg ja koht 26. dets. 1887. Kalvi vallas-
Isiku alaline elukoht Tallinnas
Tema lapsed t. Marie, sünd 16. aug. 1908. Kundas
p. Karl Georg, sünd. 6. aug. 1911. Kundas-
t. Agnes, süüd 22. sept. 1914. Kundas, suri 3. apr.
1918. Kunda-Malla vallas.
Suremise aeg ning koht p. Endel, sünd. 27. aug. 1920 Kunda-Malla v.
Märkus: Abik Perk, Helene, on kantud Tallinna linna
Matmisekoht per. reg. k. 72 lk. 131. ja p. Endel - k.72 lk. 132
Tallinnas "26." aprillil 1933.a.
Pärnu linna perekonnaseisuametniku otsusega,
24. jaan. 1939. a. on määratud Lembit-Voldemar Verner'ile
uueks perekonnanimeks "Viljari".
Pärnus, 15. veebr. 1939.a.
direktor
Ülikooli Rektorile.
Lia Kuusk
nr 355
Kungla 13-6
22.06.44
Käesolevaga palun mind vabastada
kohustuslikest turbatöödest alaägeda pi-
3. mesoole põletiku tõttu. Kannatan eel-
mainitud haiguse all üle kahe aasta,
mille tõttu mul igasuguse füüsilise töö
tegemine takistatud on. Minu hiline-
nud avaldise sisseandmine oli põhjus-
tatud haigushoo tõttu, mille all
järjekordselt viimased nädalad kanna-
tasin. Ravib mind praegu hr. Dr. R. Teder,
kelle otsuse kohaselt haiglas operatsioo-
nivõimaluste paranenult kohe end ope-
reerida lasen.
Lia Kuusk.
Reservlane on kohustatud:
Ennast registreerima: linnas - politseijaoskonnas või maal - vallavalitsuses, seitsme
päeva jooksul pärast reservi arvamist ja elukoha muutmist uue elukoha järele.
Mobilisatsiooni väljakuulutamise puhul on mobilisatsiooni alla kuuluv reservlane kohus-
tatud ilmuma selleks määratud kogumiskohta.
Registreerimise märkused:
EESTI OMAVALITSUS
SISEDIREKTOORIUM
Tallinna Linna
Perekonnaseisu-tunnistus.
väljavõte Tallinna linna perekonnaregistrist.
Köide 82 lehekülg 547.
Isiku perekonnanimi ja nimi Raid, Aleksander
Sünniaeg ja - koht 2. jaanuaril 1913 Venemaal, Gatšinas.
Isa: Jaanson, Jüri, sünd. 23. oktoobril 1874 Vana-
Tänasilma vallas
Ema: Jaanson, Anna, n-na Udikas, sünd. 26. novembril 1880
Venemaal, Gatšinas
Abiellumisaeg ja -koht 24. augustil 1938 Tallinna Linna Pere-
konnaseisuametis
Abikaasa: Raid, Niina, neiuna Neeme
Sünniaeg ja - koht 25. jaanuaril 1917 Tallinnas.
Isiku alaline elukoht
Tema lapsed 1. pg. Tõnu, sünd. 11. novembril 1939 Tartus ;
2. pg. Jüri-Kalle, sünd. 23. veebruaril 1949 Tartus.
Märkus: Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega
22. veebr. 1936 m. 92. määrati Aleksander Janson'ile
Surmaaeg ja koht uueks perekonnanimeks "Raid"
Matmiskoht
R. Sallisto
"W.M." 80.000.
Aimar-Edgar Hansu p. Evärdi elulookirjeldus.
Olen sündinud 7. veebr. 1921.a.
Lasinurme külas Salla vallas Virumaal koo-
liõpetaja pojana. Seitsme aastaselt 1928. a.
sügisel hakkasin isa juures koolis käima.
Isa juures lõpetasin 3 klassi 1931. a. kevadel
ja sama aasta sügisel läksin Salla 6kl.
algkooli. Salla algkooli lõpetamise järele 1934.
aasta sügisel astusin V.-Maarja keskkooli.
1937. a. pääsesin V.-Maarja Eragümnaasiumi,
mille lõpetasin 1941. a. kevadel. Suvevahe-
aegadel tegin kodus põllutööd. Moodu-
nud suvel hoidsin mobilisatsiooni eest
kõrvale.
Lasinurmes
24. 01. 42.
Aimar Evärd.
T.R. Ülikooli Naistekliinikule esitamiseks
14766
EESTI NÕUKOGUDE
SOTSIALISTLIK VABARIIK
SISEASJADE
RAHVAKOMISSARIAAT
PEREKONNASEISUAKTIDE
OSAKOND
väljavõte Tartu linna perekonnaregistrist.
Köide 78 lehekülg 619.
Isiku perekonnanimi ja nimi - Sirk, Leida, snd. Herbst.
Sünniaeg ja koht 1 aug. 1915 /tuhat üheksasada wiisteist / Tartul
Herbst, Minna, sd. 4 juul. 1891 a. Koikis.
Abiellunud 6 juulil 1940. a. Tartu linna perek. s. am. Hendrik
Sirk'uga, süd. 11 aug. 1908. a. Elva l.
Tema lapsed
Surmaaeg ja -koht
Märkusi: Elva linna perekonnaseisuametniku otsusega
31 dets. 1937 a. on määratud Leida-Wilhelmine Herbstile
uueks perek. nimeks "Sillak" ja uueks nimeks "Leida".
Tartus, "14" mail 1941. a.
V. Kuus
Tartu Linna Per. Büroo
Juhataja
3. VII 1944
Kärdlas, 28. juunil 1944.a.
Prorektorile
Vastus saadet
Palve jääda endise
6.VII 1944
Tartu Ülikooli Majandusjuhataja,
3.07.44
Vastuseks T/ kirjale 21. skp. teatan,
et mul ei ole võimalik täita tööko-
hustust Ulila Turbatööstuses, nagu see
T/ kirja põhjal mulle määratud.
Esitasin 12. skp. Tartu Ülikooli
Majandusosakonnale avaldise, palvega
mind töökohustusest vabastada
Juurde oli lisatud Pühalepa Vallavalit-
suse tõend 6. skp. et olen oma
koduses majapidamises hädavajalik.
Kuna olen praegu ainuke töö-
jõud kodus, on mul täiesti
võimatu sealt lahkuda. Seetõttu palun
R. Käbin
Ruth Käbin
Kardla as, Pühalepa v.
Kõide 23- lehekülg 403 Nr. 403
Isiku perekonnanimi ja nimi Liiwamägi Reinhard
sündimise aeg ning koht 15/28 okt. 1903/ tuhat üheksasaja
Kolmandal/ a. Tartus
Isa: Liiwamägi, Peeter, sünd. 2 dets. 1874a. Raadi
wallas
Ema: Liiwamägi Emiilie-Anna-Marie, sd. Kopli,
sünd. 4 sept. 1882a. Raadi wallas
Abiellumise aeg ning koht
Abikaasa:
sündimise aeg ja koht
Isiku alaline elukoht Tartu
Suremise aeg ning koht
Tartus 23 detsembril 1935 a.
Tartu linna perekonnaseisuametnik
postiga. lõpet. 1932. sündinud 1924.
Tartu Ülikooli Rektorile.
Raimund Eduardi p.
Kolk'i, elukoht Mõ-
TARTU ÜLIKOOL
16 SEPT.1942
Nr. 2893
Palun mind vastu võtta Tartu Ülikoo-
li arstiteaduskonda. Olles lõpetanud güm-
naasiumi 1942. a. kevadel ja omade sün-
niaastana arvu 1924, peaksin enne ülikooli
astumist teenima aasta riigitööteenistuses.
Arvestades rasket majanduslikku ja perekond-
likku olukorda minu kodutalus, pole mul
lähemal ajal riigitööteenistusse astumine
võimalik. Nagu ühest juurdelisatud arsti
tõendist nähtub, on minu isa raskesti
haige (neerukasvaja) milline haigus igal
päeval kõige traagilisema pöörde võib
võtta. Seetõttu on õppetöö vaheaegadel vaja-
lik minu osavõtt meestööjõuna-korraldajana
kodutalu tööprotsessist, mis alati nii sü-
dameligidasena tundub. Olles siin arenenud
esimestest tööharjutustest täistöömeheks, olengi
ehk juba omaseks teinud ühe osa riigi-
tööteenistuse põhimõtteist.
Kui 1941. a. suvel tekkis küsimus, kas min-
na rindele või jääda töömeheks tagalasse,
siis kõige reaalsemail kaalutlustel jäi mää-
ravaks viimane seisukoht - asusin tööta-
ma bolševike maareformist lõhutud ko-
dutalus. (Kuigi talundi suurus ulatub vae-
vu 30 ha-ni, said sellest osa kuus uus-
Selle tunnistuse omanik Amanda Laas
õppis 1918 a. - 1922 a. Eesti Nooresoo Kasvatuse Seltsi
Tütarlaste Gümnassiumis ja lõpetas 3 juunil 1922 a.
kooli reaal haru täieliku kursuse, mille põhjal temal
kõik need õigused on, mis selle kooli lõpetajatele maksva-
te seadustega ja määrustega kindlustatud.
Amanda Laas'i teadmised ja võimised on lõpu-
kokkuvõttes järgmiselt hinnatud.
1. Usuõpetus hää
2. Eesti keel rahuldav
3. Saksa keel rahuldav
4. Inglise keel rahuldav
5. Wene keel rahuldav
6. Ladina keel -
7. Prantsuse keel -
8. Arvuteadus hää
9. Algebra rahuldav
10. Geomeetria rahuldav
11. Trigonomeetria rahuldav
12. Füüsika rahuldav
13. Keemia rahuldav
14. Kosmograafia rahuldav
15. Loodusteadus rahuldav
16. Ajalugu rahuldav
17. Maateadus hää
18. Filosoofiline eelkursus rahuldav
19. Kodanikuteadus rahuldav
20. Tervishoid rahuldav
21. Joonistamine hää
22. Võimlemine rahuldav
23. Laulmine hää
24. Käsitöö hää
24.8.43
608-M.
Tartu Ülikooli rektorile.
Kalev Kruup'i, sünd.
19. veebr. 1920. a. Särevere v.,
eluk. Koidu 110 - 7 Tallinn,
matr. nr. 17758,
Kuna olen töökohuslaste vastuvõtu komis-
joni otsusel alates 15. maist s.a. ehitustöö-
lisena Tallinna "Electroacustic'u" juurde
tööle määratud ülimalt kuni sõja lõpuni,
ei ole minul võimalik osa vòtta küttematerjali
ülestöötamisest ülikoolile. Ja kuigi ma sel-
samal põhjusel ei saa eeloleval õppeaastal
õppetegevusest osa võtta , palun mind siiski
mitte eksmatrikuleerida , sest loodan , et
semestri jooksul mul on võimalik töö-
kohalt mõni päev puhkust saada eksamite
sooritamiseks ülikooli juures aineis, mida
olen kuulanud eelmistel semestritel. Siiani
olen arstiteaduskonnas kuulanud kuue
semestri loengud ja neljandale kur-
susele pääsemiseks vajalikud eksamid
ja tentaamenid on õiendatud.
nr. 6590
26.VI 1949.
kinnitan
ettepaneku
29. VI. 44
nr. 627
Vastu saadet.
Tartu Ülikooli Rektorile
1 VII 44
Tuleb täitu ühe kuu
Lydia Kahu, eluk. Holstre.
vald, Nõmme pk. 4, Viljandimaal,
aja võib töötada kodutalus
28.06.44
Palun mind, õigusteaduskonna esimese kursuse üli-
õpilast, mtr. nr. 18739., vabastada ülikooli huvides toimuvast
metsa- ja turbatööst, kuna minu viibimine kodutalus tööjõu seisu-
kohalt on hädavajalik, sest talu omanik Hans Kahu viibib
majandama majapidamist.
Lydia Kahu
Lisa: Vallavalitsuse tõend tööjõu vajalikkuse kohta.
Holstres, 22. 06. 1944.-a.
c) Loomaarstiteaduskonna need
üliõpilased, kes dekaani tõendi järgi
on lähetatud 1943.a. suvel sigade
punataudi kaitsesüstimisele;
d) Ülikooli usaldusarsti poolt
kinnitatud arstitõendi põhjal haiged
või füüsiliseks tööks mittekõlbu-
likud üliõpilased, kes esitavad
sellekohase avaldise rektori nimele.
2. Üliõpilasi, kes stuudiumi kõrval
lehel.
on pidevalt olnud ja on palgalises
teenistuses, võidakse vastava asu-
tise või käitise põhjendatud kirja-
likul nõudel rektori otsusel
vabastada suvisest kehaliste tööde
kohustusest ja lühendada nende
töökohustust Ülikooli huvides
toimuvate küttematerjalide valmis-
tööde
tamise ning transportimise alal.
3. Põllumajandusteaduskonna Metsa-
teaduse-osakonna II ja III kursuse
üliõpilastel, kes dekaani tõendil
sooritavad 1943.a. suvevaheajal
õppekavas ettenähtud praktikumid
Ülikooli Õppe- ja Katsemetskonnas,
loetakse praktikumi aeg üliõpi-
lastele ettenähtud füüsiliseks tööks
TARTU ÜLIKOOLI
Lastekliinik
"25" Mail 1927 a.
No 211
Alviine Reinhold 44 aastat vana
oli laste kliinikus põetajaks neli aastat,
See on 1922-1926 aastani. Ta lah-
kus kliinikust omal soovil
Kliinikus täitis ta oma kohused rahul-
davalt
4 a.
A. Lüüs
Kliiniku juhataja
nr. 392.
14.VI 1944
Tööleping.
1.) Käesolevaga kohustub töövõtja Lydia Bormeister töörama
abilisena kalur Otto Sõrmus'e juures alates 15. maist 1944.a
kuni 15. oktoobrini 1944. a.
2). Tingimused töö ja tasu kohta: 50 Rm. kuu kohtа.
3.) Kalur tööandja:
Nimi Otto Sõrmus 43.a. vana, eluk. Ranna külas Jüri
talus Harku vallas omal püüniseid kilu võrku ,15 tk.
räime võrku ,15. tursa õnge 3000.Omab paate
1 mootorpaat, 1 sõudepaat.
4) Kaluri abiline - töövõtja on Lydia Bormeister
21 a. vana eluk. Pihelga talus Ranna külas
püüniseid ega paate ei oma.
5) Käesolev leping sõlmitakse kahes eksemplaris.
6). Määratud püüginorm Otto Sõrmusel on 10000 kg.
Tööameti tõendi
esitab hiljem.
Tööandja allkiri: O. Sõrmus
Töövõtja allkiri: L. Bormeister
7. mail 1944.
Kui soovib edasi
õppida ülikoolis, siis
Ulilas ühe kuu töönormide
ulatuses. Muu aja
võib seista kaluri
teenistuses.
14.06.44
Juhatuse otsusega 10 mail
1944 a. abilise pidamine lubatud,
Otto Sõrmuse 1944a. püügi norm on 10000
klgr. kala.
raamatupidaja asjaajaja
10 mail 1944a.
Kakumäe Kalurite Ühistu
Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna Kantselei
Direktorile
ÜLIKOOL
Nr. 907
Liisa Masing'i, elukoht
Järwamaal, Wõhmetu
vallas, Koidu talus
Awaldus
Kasutan Järvamaal Wohmetu wallas asuwat
Koidu" talu, mille üldsuurus on 18,5 ha,
ja kus peale minu - 62. aastase haige naise
- teist tööjõudu praegu pole. Läinud suvel
ja ennem olid igal suvel minule talu-
töödel abilisteks minu tütretütar Inna
Salum (Toome) kes nüüd Tartu Üli-
kooli korraldusel töötab Ilmatsalu
turbarabas, ja tütrepoeg Andres Toome
kes nüüd on kui mobiliseeritu saksa
sõjawäes. - Kewadel sain kuidagi wilja
mahakülida, kuid heinatööga ja wilja-
koristamise tööga mina üksi hakkama
ei saa. - Tähendatud põhjusel palun
Teid, herra direktor, wabastada minu
tütretütar - Inna Salum (Toome) Tartu
Ülikooli arstiteaduskonna IV. kursuse
üliõpilane turbatöödest Ilmatsalu
turbarabas, et sellega temale wõimaldada
asuda tööle oma kodutalus - Koidul
Oma palwet põhjendan asjaoluga, et
palgalist tööjõudu praegu hankida
pole mingisugust wäljawaadet, ja
ilma tütretütre abita minu ja ka
Suuliselt teatatud
608 -M
7. 5. 43
Wabastada.
5. IX. 43
P. Kõpp
TARTU ÜLIÕPILASKONNA JUHATUS
Sissetulnud. No 791
"29." mail 1943 a.
TeIe korralduse kohaselt olen mina,
Herman Väärtnõu, kui T. Ü. Majandusteaduskonna
üliõpilane, kohustatud töötama k. a. suvel
2 kuud kehalistel töödel; sellest 1 kuu ülikoolile.
Käesolevaga esinen palvega minu va-
bastamiseks eelnimetatud kohustusest ülikooli
heaks, sest nagu ligilisatud tunnistusest võite
näha, tekitaks see minu kodutalu tööjõus tugeva
puudujäägi. Kuna toetuse õpinguks saan
kodutalust, siis loomulikult õpingu jatkamise
huvides pean ka kodus töötama, pealegi kui
võõra tööjõu hankimine on kohapeal võimatu.
Arvestades eeltoodut, ja seda, et
kehaliselt töötan suvel kindlasti vähemalt
kaks kuud, julgen loota minu palvele
Teie vastutulekut.
Laimjalas, 24. mai 1943. a.
Lisa: 1
Aadress: H. Väärtnõu,
Kuke pk.
Laimjala.
Majandustead. üliõp.
GÜMNAASIUMI
LÕPUTUNNISTUS.
Selle tunnistuse omanik Gerta Jaani tütar Sillaots
õppis 1919 aasta 15 septembrist kuni 1926 aasta 10 juunini
Wõru tütarlaste eragümnaasiumis,
mille humanitaar haru kursuse ta 1926 aastal lõpetas, omandades sellega
1922 a. 7 dets. avalikkude keskkoolide seaduse § 42 põhjal õiguse ilma eksamita
astuda ülikooli ja teistesse kõrgematesse õppeasutustesse, kui viimaste kohta ei maksa
erimäärused.
Gerta Jaani tütre sillaots'a - elukombed
olid head
ja tema teadmised ning võimised hinnati lõpukokkuvõttes
1. Eesti keeles head
2. Matemaatikas head
3. Loodusteaduses ühes tervishoiu, füüsika ja keemiaga head
4. Maateaduses ühes kosmograafiaga head
5. Ajaloos head
6. Kodaniku- ja majandusteaduses head
7. Mõtteteaduse eelkursuses ühes hingeteaduse ja eetikaga. head
8. Saksa keeles head
9. Inglise keeles head
10. Ladina keeles rahuldavad
11. Joonistamises ja joonestamises -
12. käsitöös head
13. laulmises head
14. Võimlemises head
Peale selle õppis ta vabatahtlikuna ainena: usuõpetust
heade tagajärgedega.
Tunnistuste järgi on Gerta Jaani tütar Sillaots
Eesti Wabariigi kodanik ja sündinud 1906 aasta "13" weebruaril
Saru mõisas
Wõrus, 1926 a. "10" juunil
No 110/142.
E. Ots.
A Raag.
E Lukats
Õpetajad:
E. Arike
E. Sillaots.
J. Brehm.
S Kolon
nr. 584
19. VI 1944
Palun  vabastada
Tartu Ülikooli Majandusdirektorile
üliõpil. Ellen Kess'i
sünd. 8. 11. 1922.a.
matr. nr. 18743
19 juun.1944
nr. 435
Avaldus Vastus saadet 27 VI 44
Palun mind vabastada suvevahe-
ajaks määratud töökohustusest. Olen seotud
alates 15.05.1944.a. Rakvere Tööameti vahen-
dusel pideva teenistuskohaga Jõhvi pea-
sidumispunktis. Töötunde on nädalas
õppimine toimub ainult töö
kõrval. Kuni 1.02.1944 sain ülalpida-
mise vanemailt. 1.02.1944.a. evakueeru-
sid mu vanemad Narvast, olles sunni-
tud kõik maha jätma.
Lisa: 1) Tõend teenistuskohast
Jõhvis, 14. juun. 1944.
Ellen Kess
wabastada
21.VI.44.
Sissetulnud. No 856
1943 a.
Stud. med. vet. Julius
Kangur'i
elukoht: Tartu, Alevi 17-2
avaldis.
Palun mind vabastada üliõpi-
lastele kohustuslikest metsa ja põllutöö-
dest, põhjusega - et olen ametis
Tartumaa Rahvakasvatusametis
Lõuna-Eesti sp. instruktorina.
Lisa: Teatis Tartum. Rahvakasvatusameti
Juhatajalt.
J. Kangur
25. V. 43. a.
Wabastada
11. VI. 43.
nr. 27
nr 88
II p
Tartu Ülikooli Majandusjuhile.
Olen Tartu ülikooli arstiteaduskonna rohuteaduse
osakonna I kursuse üliõpilane, matr. nr. 19845
Töötan Jõgeva vallas põllutöölisena alates 8. märtsist
1944. a., kusjuures töötundide arv ületab 48 tundi nädalas.
Kuna olen valla tööjõukorraldamise komisjoni poolt kogu
suveks tallu tööle määratud, siis palun minu üliõpilas-
töökohustust seega täidetuks lugeda.
Lisa: Jõgeva vallavalitsuse tõend.
Silvia Kolluk
Jõgeval, 2. juunil 1944.
Prorentorile
pk. 64
I perioodil Ulilasse,
Jõgeva.
ja ülejäänud aja kestel.
lubada töötada
Kolluka talus.
7.06.44
Sellega tunnistan, kui olin Lihula
jaoskonna Inspektoriks, okupatsioni walitsuse ajal,
et kooliõpetaja Jaan Siimann on mulle ära
andnud tunnistuse kaheklassilise kooliõpetaja
kutse õiguse üle. Wälja antud Paldimaa
Augustil 1916 aastal N 16 all.
Edasi andmiseks Hapsalu maakonna
Inspektorile. Mis aga walitsuste wahelduse ajal
on kaduma läinud.
Selle tunnistusega tunnistan ära wõetud
dokumentide põhjal et ülewal tähendatud
Seemann'il on kahe klassilise kooliõpetaja kutse õigus,
mille tõenduseks on se tunnistus wälja antud
W. Perold
Lihula 1919 1/IV
Lihula õpetaja
1) Arnold Tiivel - tõend
2) Arnold Thielik - gümnaasiumi lõputunnist.
3) August Toom - perekonnaseisutunnistus
4) Vilhelmiine-Šarlote Uulits. - - "
5) Alma Varik - protokoll ja tõend
6) Olga-Helene Varn- perekonnaseisutunnistus
7) Lembit-Voldemar Verner - lõputunnistus
8) Hinrik Vesk - perekonnaseisutunnistus
9) Roman Viedermann- -"-
10) Lembit-Voldemar Viljari
11) Herbert Voog - gümnaasiumi lõputunnist.
12) Ilmar Õsso - perekonnaseisu tunnistus
13) Hilda Uprus - Gümnaasiumi lõputunn. ärakiri
14) Valentina Šalajeva - õpinguraamat - Leningradi
15) Josif Žemaitis lõputunnistus.
26. VI 1944
Vastus saadet 30 VI 44
nr. 119
Ülikooli Rektorile
Üliõp. Dagmar Kuldeva
Kui soovib edasiõpp
ülikoolis siis peab tööt
eluk. Tanime talu, Alu
üliõpilastöökohustuse aega
Rapla.
töönormide täitmiseni
Käesolevaga palun mind vabastada ülikoolile küttematerjali
ülestöötamise kohustusest järgmistel põhjustel:
Tartule 26.03.1944. teostatud õhurünnaku tagajärjel
põles maja, milles asus minu korter (Vabriku tän 5-4, dr. J. V. Veski
maja), maha ühes kõigi minu riietusesemete ja jalanõudega.
Kuna ma kõigi püüdmiste kiuste senini midagi
peale ühe puuvillase kleidi pole saanud osta, siis asusin
juba 15. aprillist k.a. talusse, tööle (mille kohta tõend Teile
varemalt saadetud) tingimusel, et sügisel töötasuna talveks
vajaliku riietuse ja jalanõud saaksin. Sellega lootsin
end päästa suurimast hädast - õpingute katkestamisest
majanduslikel põhjusil. Kuna talu perenaine on vana
ja haige ning teisi naistööjõude talus ei ole, siis on minu
tööjõud kõige kibedamal tööajal - heinateo ajal eriti
tarvilik, sest meestööjõud talust kaugel heinatööl olles ei saa
haigele perenaisele kodus loomade talitamisel abiks olla.
"27." mail 1943 a.
17. VI. 43.
Filosoofiateadusk üliõp. Erich Kolk'i,
matr. nr. 12981, elukoht Võrumaal,
Kooraste vallas, Salu talus,
Avaldis.
Palun mind vabastada õppetöö vaheajal ülikooli huvides toimuvast
ühekuulisest kehalise töö kohustusest alljärgnevail põhjusil:
Olen õppetöö vaheaegadel korduvalt pidanud töötama - enamasti
stuudiumi majandusliku baasi soetamise otstarbel - talutöödel võõraste
juures, kuna minu vanemail kasutada olev väikekoht ei nõua täie tööjõu
rakendamist Ka käesolevaks suveks on mul sõlmitud teenistusleping
töötamiseks alalise tööjõuna ajavahemikus 1. maist kuni 1. oktoobrini samas
vallas asuvas Ojavere talus, millises talus ma ka kogu eelmise suve, samuti
valdavama osa üleeelmisest suvest alalise töötajana teenisin. Kuna nime-
tatud talus puudub täielikult täisealine meestööjõud ja ainukesteks tööta-
jateks pääle minu on 57 aastane, peremehe ülesannetes tegutsev, hädise tervisega
naine ja 15 aastane tütrepoeg, talu ise sellejuures on aga senini korralikult
majandatud, siis on alalise ja täisjõulise meestöölise vajadus, eriti kevadi-
sel põllutegemise ja suvisel heinatöö perioodil, väga tungiv. Selle tõttu oleks
minu lahkumine talutöödelt, eriti heinaajal, talu edukale majandamisele
tunduvaks kaotuseks, päälegi kuna talul on suhteliselt palju heinamaad.
Eeltoodut arvestades palun Teid, härra Rektor, mind vabastada Ülikooli
küttematerjali muretsemise töödest ja lubada ettenähtud ühekuulist tööperioodi
sel alal asendada põllutööga.
Koorastes, 25. mail 1943. a.
Sügava lugupidamisega
Erich Kolk.
Lisa: Kooraste vallavalitsuse tunnistus.
Palun mind vastu võtta Tartu Ülikooli
arstiteaduskonda, esimesele kursusele.
Lisan juurde 1) Paide Gümnaasiumi lõputunnistuse
koos ärakirjaga.
2) Perekonnaseisutunnistuse (vorm 8)
ühes ärakirjaga.
TARTU ÜLIKO
23 SEPT. 1942
Nr. 2950.
4) Töötõend Tapa linnavalitsuselt
Vaike Raska
Nigoli pst. 20a
Tapal 21 sept. 1942. a.
nr. 651
nr. 653
Vastus saadet.
Tartu Ülikooli
majandusjuhatajale
Järvel, 18. VI 44. a.
Olen Tartu Ülikooli Arstiteadusk. rohutead.
osak. II kursuse üliõpilane. Olin 6. VI Tartus,
et registreeruda töökohustuse täitmiseks. Sel
päeval ei olnud veel selgunud küsimus
kas lubatakse üliõpilasi ka botaanika aeda
tööle. Palun mulle teatada, kas mind mää
rati botaanika aeda või - nagu ma vastand
juhul palusin - juulikuus turbarabasse.
Kauge vahemaa tõttu ei ole võima-
lik sinna sõita järelpärimiseks ja nii
jään ootama kirjalikku vastust.
Järve riigi mõis
Kohtla-Järve
maasaajat.)
Mõistes täiel määral riigitööteenistuse
olulist tähtsust, olen valmis seda soorita-
ma hiljem, koduse olukorra stabiliseerudes.
Kuna mul oleks liialt raske harjuda olu-
korraga, et peaksin oma seni tagajär-
jeka haridustee katkestama, võib-olla ko-
guni lõpetama, palun Teid, Härra Rektor,
võimaldada mulle ülikoolipääs käesole-
val sügisel.
Lisad: 1) Valga gümnaasiumi küpsustunnis-
tus nr. 9 ühes ärakirjaga.
2) Perekonnaseisutunnistus nr. 1600
3) Mõniste v.-v. tõendus.
4) Tartu Ülikooli II Sisehaiguste klii-
niku teadaanne.
5) 3 päevapilti, milledest üks
tõestatud.
Mõnistes, 14. sept. 1942. a.
Lootes minu palvele
lahket vastutulekut
Raimund Kolk.
Küpsustunnistus
Selle tunnistuse omanik Raimund Kolk õppis
10. septembrist 1940. a. kuni 16. maini 1942. a. Valga
gümnaasiumi humanitaar harus, mille täieliku
kursuse lõpetamisega tema pärast vastavate kat-
sete sooritamist tunnistati gümnaasiumi küpsus-
tunnistuse vääriliseks, omandades sellega õiguse
astuda ülikooli ja teistesse kõrgematesse õppeasu-
tistesse vastavalt nende õppeastutiste vastuvõtu
tingimustele.
Kolk Raimundi käitumine oli väga hea ja
tema edukust õppeainetes hinnati järgmiselt:
Eesti keel ... väga hea (5)
Saksa keel .... hea (4)
Inglise keel (II võõrkeel) ... väga hea (5)
Ladina keel... väga hea (5)
Ajalugu ... väga hea (5)
Majandusteadus ............ väga hea (5)
Filosoofia ............ väga hea (5)
Matemaatika .... hea (4)
Loodusteadus  hea (4)
Tervishoid .... hea (4)
Füüsika ........ väga hea (5)
Keemia............ väga hea (5)
Maateadus........... väga hea (5)
Kosmograafia............ väga hea (5)
Joonistamine ja joonestamine ... hea (4)
Kehaline kasvatus ............ väga hea (5)
Kodundusalad ....... - (-)
Laulmine .... väga hea (5)
Usuõpetus .... väga hea (5)
Tartus, 20. dets. 1941.
20 DETS. 1941
Tartu Ülikooli Majandusosakonnale.
Hr. Rektori kirjaga nr. 805 5. ja 10. nov. 1941
tehti minule koos prof. et. Valdes'e, prof. M. Tiitso
ja prof. Madissoon'iga ülesandeks ära jaotada
Ülikooli asutiste vahel S. D. poolt kokkukogutud
meditsiinilise sisuga raamatud.
Nüüd on see ülesanne teostatud ja siinjuures
esitan sama korralduse kohaselt vastavate asutiste
juhatajate või nende esindajate vastuvõtudokumen-
did saadud raamatute kohta.
Lisa: 18 vastuvõtudokumenti.
(Prof. H. Normann.)
Lõpetanud 1941. a.
dok. an.
27 JAAN. 1942
Nr.1367
Lasinurme külas
Salla vallas Virumaal
elutseva Aimar Evärdi
Palun mind Tartu Ülikooli arsti-
teaduskonna arstiteaduse osakonna üli-
õpilaseks vastu võtta. Lisan juurde järg-
mised dokumendid.
Lisa:
Eesti k. - hea 4
Saksa k. - rahuldav (3)
Loodust - v. hea (5)
Füüsika - hea (4)
Keemia - hea (4)
1. elulookirjeldus,
2. keskharidust tõendav dokument,
3. gümnaasiumi II kl. tunnistus,
4. perekonnaseisutunnistus,
5. 3 päevapilti.
Aadress: A. Evärd Lasinurme Vägeva.
Lasinurmes.
nr. 547
17. VI 1944
17. JUUN.1944
Palun vabastada
20.06.44.
nr. 295
vastus saadetud
22.VI 1944
Tartu ülikooli majandusjuhatajale
hr. J. Hannibal
Alates 1. aprillist 1944 töötan Ipiku
vallavalitsuses Lätimaal kantselei-ametnikuna.
Palun arvestada mulle seda kui suvist
töökohustust ja ühtlasi vabastada mind
suvisest kütteaktsioonist.
Läti ja Eesti vahel on alates 1. VI
piir suletud. Olles Läti riigi alam, pean
Eestisse tulles hankima elamisloa, kuna
talvine elamisluba on muutunud kehetuks.
Elamisloa ja piiri ületamise loa hankimine on
muutunud väga raskeks. Ka puuduvad mul
Eestis elatistarbeainete kaardid.
Vanematel on Ipikus Lätis suurem
talukoht. Isa on vana ja haiglane ja
suure majapidamise juhtimine võõraste
tööjõududega osutub talle üle jõu käivaks.
Kuna olen ainuke tütar, sest vend mõrvati
bolševike poolt 1941 a. suvel ja olles praegu
kohalikus vallavalitsuses ametis, saan peale
töödundide lõppu st. peale kella 16.00 aidata
ka vanemaid kodus.
Ingeborg Jürisson
Ipikus, 13. VI 44.
P. S. 1). Lisan vallavalitsuse tõendi.
2). Minu aadress: Ingeborg Jürisson
20. 8. 43.
608-M
1 AUG. 1943
Nr. 1392
Tartu Ülikooli Prorektorile.
Üliõpil. Helmut
Aavik'u matr. 15930.,
Palun mind vabastada Tartu
Ülikooli huvides toimuvast
kohustuslikust metsatööst, kuna
minu poolt majandatavas talus
puudub veel 1,5 tööjõudu,
sellepärast ei ole minul
võimalik väljaspool oma maja-
pidamist töökohustusi täita
Lisa: Undla vallavalitsuse tõend
talus oleva tööjõu kohta.
Huljal,
H. Aavik.
29. juuli 1943. a.
PEREKONNAEISU AMETNIK
väljavõte Uue-Wändra walla perekonnaregistrist.
Kõide II, lehekülg - Nr. 145.
Isiku perekonnanimi ja nimi Niedermann, Roman,
sündimise aeg ning koht 30. oktoobril 1914 a.
Uue-Wändra wallas.
Isa: Niedermann, Jaan, sündinud
22. augustil 1879 a. Ruhja-Metsakülas, praeguses Latvijas.
Ema: Niedermann, Helene Marie, sünd. Simmermann,
sündinud 6. oktoobril 1889 a. Tallinna linnas.
Uue-Wändras, "4.“ augustil 1933 a.
0. 54.
26 AUG 1942
Nr. 2502
Tartu Ülikooli Sekretariaat.
Palun minule kohe tagasi
saata 1942. jaanuaris arstitea-
duskonda sisseastumissooviaval-
dusega saadetud keskkooli lõpu-
tunnistus (Viljandi I Keskkool), pere-
konnaseisu tunnistus ja 3 päeva-
pilti
Alice-Edda Raus'i
nimele.
Nimetatud dokumendid
palun saata tähtsaadetisena.
Võhmas,
25. augustil 1942
E. Raus
Edda Raus
Võhma, pk. 27
27. VIII 42 saadetud:
1) Viljandi I keskkooli lõputun
7- VI 41 53.
2) Perekonnaseisutun 21. I 42. nr. 270
3) 3pilti
hr. prl. Alma Varik'u
arsti-eksamite üle.
Tartus, 17 septembril 1924 a.
Dekaan: Konik
Sissetulnud. No 483
25. V 43
16. VI. 43.
Sama ülikooli põllumajan-
dusteaduskonna III kursuse
üliõpilase Lydia Kopvillem'i,
ajutine elukoht Tartus,
Emajõe 12-1, alaline
elukoht Viljandimaal
Pajusi v. Lääne talus,
Palun mind vabastada Teie määrusega
maksma pandud üliõpilastele sunduslikest
metsatöödest ning lubada minul selle asemel
töötada minu emale kuuluvas talus põllu-
töödel. Samuti palun lubada mind samas
talus töötada ajal mis on üliõpilastele ette
nähtud taludes töötamiseks
Minu lesk ema, kes on 67 a. vana
ja kes suurema % oma tööjõust on kao-
tanud, majandab üksi ühe ajutise mees-
tööjõu - vene sõjavangiga ja ühe võõra
naisteenijaga Viljandimaal Pajusi vallas
asuvat "Lääne" nr. 35 talukohta mille
suurus 43,57 ha, millest 11,87 ha põldu
ja 18,74 ha heinamaad.
Talu tööde õigeaegseks tegemiseks ei
jatku näidatud tööjõududest ning see-
pärast minu koju minek põllutöödele on
hädavajalik
Olen senini kõik kooli vaheajad
kodus töötanud ja nüüd, kus maal
võõrast tööjõudu kuskilt saada ei ole
on minu kodus töötamine möödapääs-
matu, et sellega aitaksin kaasa nõuta-
24. AUG. 1943
Nr. 1252
P. Kõpp.
28. VII. 43
Meinhard Ennok'i,
õigust. üliõpil., matr.
nr. 18 591., elukoht
Ahja algkool, Tartumaal,
Palun mind vabastada
suvisest töökohustusest üli-
kooli huvides toimuvate tööde
alal. Olen palgalises teenis-
tuses ja määratud noorte
abiteenistuse töögrupi juhiks
1943. a. suveks ja sügiseks.
Peale selle olen algkooli
õpetajana teenistuses Ahja vallas.
Nimetatud põhjustel pole
minul võimalik täita töökohus-
tust ülikooli huvides, mille tõttu
palun mind vabastada.
Tartus, 23. juulil - 43.
Märkus: hra Ennok esitas tõendi
mis antud välja Aug. "Eesti Noored"
poolt, millest nähtub, et tema on
määratud Ahja valla noorte abitee-
nistuslaste töögrupi juhiks.
23. VII 43
Nr. 1261.
13. 8. 43
filosoofia teaduskonna üliõpi-
lase Virve Juhanson'i, elukoht
Varstu vald, Alaküla
Tartu Ülikooli Majandusosakonna 17. juuni 1943. a
kirja nr. 608-M. kohaselt tuleb mul töötada ühe kuu
ulatuses Ülikooli Õppemetskonnas, arvates 26. juulist. 1943.
Palun mind vabastada tähendatud kohustustest
järgmisel põhjusil: Olen palgalises teenistuses (Tartu Linna
Keskraamatukogus, mille pärast mu vaba aeg on piiratud
Viibin praegu põllutöödel oma isale kuuluvas Varstu vallas
Alakülas asuvas talukohas. Kuna talus, mille suurus on üle
50 ha., tööjõud on väga piiratud, siis on minu osavõtt põllu-
töödest hädavajalik.
Alakülas
21. juulil. 1943.
Virve Juhanson
Dr. med. A. TAMM.
Tartu, 14. VI 1944 a.
Sünnitusabi ja naistehaiguste eriarst
Tartu, Tähe 8-5
Telet. 43-80
Teatis
võib teha
Pr. L. Kruus, elukoht Tartus,
Jakobsoni tn. nr. 2-3, on minu poolt
1941 a. opereeritud, kusjuures selgus
et ta kannatab salpingitis tbc. all,
mille tõttu nüüd läbivaadates osutus
et protsess pole veel täiesti paranenud,
mille pärast ta vajab töölt vabastamist
ja pikemaajalist puhkust.
Dmed. A. Tamm
Tõend.
Prl. Borhild Aug, 23 a. v. hai-
Hiljem südame insult. Pats.
on paranud, mitte aga täie-
likult. Selle tõttu peab haige
käesoleval suvel loobuma keha-
lisest tööst.
10. V 44a
TARTU
10 JUUN. 1942
Nr. 1438.
hra Rektorile.
Teie korraldusel on Eesti ja Sugukeelte Arhiivi van.
assistent dr. Paul Ariste ajutiselt olnud komandeeritud
tööle Ülikooli Raamatukogu juurde. Akad. Emakeele Seltsi
ja E. ja S. Arhiivi vahelise deponeerimislepingu kohaselt peab
soovil peaks võimalikult kohe algama murdekogude ulatus-
likum korraldustöö, millest Arhiivi van. assistent peaks
juhtivalt osa võtma. Seda arvestades palun Teil vabastada
dr. P. Ariste tema ajutisist töökohustusist Ülikooli raama-
tukogus, et ta saaks jälle täie tööjõuga pühenduda Arhiivi
töödele. Praegu poolelioleva töödejärgu Ülik. Raamatukogus dr.
Ariste lõpetab lähimal ajal, enne lõplikult Arhiivi tagasi
siirdumist.
Arhiivi van. assistendi koht on praegu küll tegelikult vakantne,
kuid tuleb lähimal ajal uuesti täitmisele ja loodetavasti leiate
võimalikuks dr. Ariste kui laitmatu tööjõu määrata tagasi
tema vanale kohale Arhiivis. Niisugusel korral astuks Teie
otsus, kui see käesolevale palvele saab jaatav, kohe pääle dr.
Ariste määramist assistendikohale automaatselt jõusse.
JMägiste
EESTI KEELE ARHIIVi juhataja
TARTU.
Algkooli lõputunnistus.
Selle tunnistuse omanik Hilda Joh. t. Tekkel
õppis 1923 aasta oktoobrist kuni 1926 aasta 5. juunini
Patküla 6 kl algkoolis,
lõpetas algkooli kuus klassi ja omandas sellega õigused, mis maksvate
seaduste ja määrustega kindlustatud algkooli kuue klassi lõpetajaile.
Hilda Tekkeli elukombed
olid hääd ja tema teadmised ning võimised on lõpukokkuvõttes
1. Eesti keeles................... rahuldavad
2. Matemaatikas (aritmeetikas, algebras, geomeetrias) rahuldavad
3. Loodusloos ühes tervishoiuga.... rahuldav
4. Maateaduses................... rahuldav
5. Ajaloos rahuldav
6. Kodanikuteaduses.... rahuldav
7. Saksa keeles... rahuldav
8. ...keeles ./.
9. Joonistamises ja joonestamises rahuldav
10. Käsitöös hää
11. Laulmises hää
12. Võimlemises hää
Peale selle õppis ta vabatahtlikuna ainena usuõpetust hääde
tagajärgedega.
Tunnistuste järgi on Hilda Tekkel
Eesti vaba-riigi kodanik ja sündinud 1908 aasta 29. Septembril
Vana-Suislepi Lupel.
Tõrvas,
Koolijuhataja H. Hiiop.
"5" juunil 1926 a.
Nr. 92.
O. Parts. J. Maasik
V Hanson.
J. & E. Lepiku trükk, Valgas
608 -M .
27.8.43
Väär, Karl-Ulrich
Karl-Ulrich Väär
sünd. 14. 12.  916.
arstiteaduskonna
I kursuse üliõpilane,
Palun võimaldada mul täita üliõpi-
laste kohta käivat raietööde kohustust
lihtsustatud korras miinimum ajaga
kust mul ei ole võimalik igal ajal
ja nõutud aja ulatuses lahkuda.
Minu senine teenistuskoht asus Tartumaal
Voore vallas, edaspidine teenistuskoht
pole veel selgunud, kuna on teoksil
ümberpaigutus.
Teie vastutulekule lootma jäädes.
Kaheks nädalaks töödele
ülikooli huvides majandusjuhataja
määramisel. P. Kõpp
25.VIII.43.
Sissetulnud. No 907
"5." 7 1943 a.
11. 8. 43.
608 - M
Inna Salumi
Palun mind vabastada ühekuulisest sunduslikust turbatööst ,kuna
minu tööjõud on hädavajalik mu vanaema talus ,kus olen töötanud ka
kõik eelmised õppetöö vaheajad. Käesoleval suvel on mu tööjõud Koidu
seal töötas, on kutsutud tööteenistusse ja kuna vanaema on ise töövõimetu
tuleb talus töötada ainult palgaliste tööjõududega ja oleks hädasti vaja,
et vähemalt üks perekonnaliikmeist võtaks ise tööst osa. Minu töö-
tamine Koidu talus on hädavajalik ka seepärast, et sama talu on
mind eelmisel aastal varustanud küttematerjaliga ja kuna minu
mees teenib vabatahtlikuna sõjaväes ,oleks mul üksi seda teisiti
raske muretseda.
Inna Salum
Lisa: tõend Võhmuta vallavalitsuselt.
26.VII 43
8. VI 44
TARTU ÜLIKOO
-9 JUUN. 1944
Tartu Ülikooli Majandusjuhatajale
üliõp. Anatoli Chevalier (Ševalje)
Arstiteadusk. arstit. osak, matr N 19830.
sünd. 14 apr. 1924 a
Eluk. Tallinn, Pikk 71-3
Vastavalt Ülikooli Rektori määrusele
teatan et Kindralinspektuuri Sanitaar-
osakonna otsuse kohaselt viibin praegu
Tallinnas oodates määramist velskrina
Eesti SS Leegioni Haiglasse (olen kaitse
teenistuskohuslane - sünd. 1924 a)
14. VI 44
Austusega A. Chevalier
6. VI 1944a.
Vabastada suvise töö
kohustusest
12.06. 44
Vastus saadetud
16.06.44
T. R. Ülikoolile esitam.
26830
väljavõte Tänu linna perekonnaregistrist.
köide - 67 - lehekülg 620.
Isiku perekonnanimi ja nimi Warn, Olga-Helene
Sünniaeg ja koht 21 jaan. 1883 a. Krüüdneri wallas. (tuhat kahek-
sasada kaheksakümmend kolm)
Isa Warn, Peep, sünd. 12. märts. 1855 a. Walgjärwe w.
Ema Warn, Leena, sünd. Rekker, sünd. 30 dets. 1849. Krüüdneri
wallas.
Abiellunud
Tema lapsed .
Surmaaeg ja koht
Märkusi:
VKuus
9. Üksikasjalikumad korraldused
ülikooli huvides tehtavate küttemater-
jalide valmistamis- ning transporti-
mistööde tingimuste ja ajajaotuse
kohta tehakse lähemal ajal tea-
tavaks üliõpilaskonna kantselei
ja Ülikooli Majandusosakonna
1. Kehalise töö kohustusest 1943.a.
suvisel õppetöövaheajal on vabasta-
a) Rindeteenistuses (Eesti Leegionis,
Saksa sõjaväes ning julgestuspatal-
jonides) ja Omakaitse kasarmeeritud
üksustes olevad ja vastavasse nimes-
tikku kantud üliõpilased;
b) Põllumajandusteaduskonna Agro-
noomia-osakonna üliõpilased, kes
lt esitatava nimekirja järgi
on dekaani tõendi järgi suutelised
lõpetama 1. aprilliks 1944. a.
saanud selleks ajapikenduse töö-
teenistusse ilmumiseks, kellel
talupraktikum sooritamata ja kes
kohustuvad seda k. a. suvevaheajal
tegema;
Väljavõte Tartu linna perekonnaregistrist.
Kõide 28 lehekülg 231 Nr. 231
Isiku perekonnanimi ja nimi Palla, Linda, sünd. Sule
sündimise aeg ning koht 16/29 mail 1907 (tuhat üheksasada seits-
mendal) aastal Haagel, Tähtwere wallas
Isa: Sule, Karl, sünd. 15/27 apr. 1875 a. Haagel, Tähtwere w.
Ema: Sule, Iida-Marie, sünd. Trukkel, sünd. 8/20 jaan. 1879 a.
Tähtwere w.
Abiellumise aeg ning koht 5 nowembril 1932a. Tartus
Abikaasa: Palla, Jaan
sündimise aeg ja koht 12 aprillil 1903a. Haaslawa w.
Tema lapsed.
Tartus, "18" jaanuaril 1933 a.
Tartu linna perekonnaseisu ametnik
Käesolevaga tõendan, et üliõpilane
Einre Viiolaine töötab Esna apteegis
apt. õpilasena alates 21 veebr. k. a. 48 tundi
nädalas ning töövahekord on sõlmitud
Tööameti vahendusel.
Käesolev tõend on välja antud Tartu
Ülikooli Rektorile esitamiseks.
M. Karsanov
Esna apt. juhataja:
Esnas 6 juunil 1944 a.
tingimusi, et nad täidavad kütte-
materjali valmistamise kohustuse
ülikooli vastu ühisel alusel teiste
üliõpilastega,
4. Kõigi teaduskondade üliõpilased,
kellel Ülikoolile esitatud vastava
tõendi järgi ülikooli lõpetamiseks
antud ajapikendus tööteenistusse
ilmumiseks langeb 1943./44. õppe-
aastasse, on kohustatud 1943. a.
suvevaheajal füüsilist tööd tegema
ja seda
kuni üks kuu küttematerjalide
valmistamisel või transportimisel
ülikooli huvides.
vaata 5 )
Käesolevat juhendit mittetäitvad
üliõpilased eksmatrikuleeritakse
1943. a. sügissemestri algul, ja kaotavad
järgnevaks aastaks õppetöö jätkamise
võimaluse.
Tartus, 8. mail 1943.a.
Tartu Ülikooli Rektor
30 JAAN. 1942
Nr 1403.
eesti keel rahuld (3)
saksa keel - hea (4) reaalk. lõputun
loodustead. rahuld (3)
füüsika - rahuld (3)
keemia - rahuld (3)
Erna Kender, Jaani tr.
sünd. 16. apr. 1919. a.
Elukoht, Tartu, Riia 97-7
Palun mind vastu võtta