Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
läks vihaseks ja lubas kooliõpetajaid
Gapelsoni ja Kaske kolme päeva jook-
lul Luukülast minema saata Kasel
olevat kodu majapildamisse 25 lüpsilehma
kes ta niisugune olevat. /. Kasel ei ole
25. lüpsilehm kodus.  /Pärast Kulberg
vana kasak Krivorot poja õlale
patsutades.
Budjannõi marsi helide saatel
minnakse tööle.
- Jälle müriseb võimsalt stahaa-
novliku töö kontsert.
Oh kui ilusad on suvised kuu-
valged ööd laias stepis!
Päevane töö on lõppenud. Kasakad
istuvad brigaadi söögimajas ja
laulavad. Lauldakse Stepka Raasi-
nast, Pugatshevist, vaiksest Donist,
laiast stepist, veristest lahingutest,
Budjonnõist ja kaunist elust
sotsialismi kodumaal, nii et stepp
mitmekordselt vastu kajab.
Viimaks vaikivad laulud. Brigaad
uinub. Tuhanded tähed, mis kiirgavad
mõnda restoraanis kerjamas - kus naeris viiul...
Ja ühel hommikul, kui algas linnas laulu pidu,
leidsid lapsed jäneselle rohtu tuues -
paju oksas poonu mehe - rinnal ribi-ridu,
tursund nälgind nägu, mitu paika kuues...
Siis ilmus Kassiraipe "jumal teab" kust Aadu,
nõudis mõnda töölist taga, - oli külm kui raud;
määras kohtamised, soovis meestel jõudu-
igaks juhtumiseks kangutati plangust laud...
... Ent hõõgus jälle lootus säde Kassisabas
- süda tuksus töölis-rinnus wõitlusjõus!
Kui aga esimene talwe lumi sadas,
raksus linna müürelt - detsembri ülestõus!
Kuna ülestõus waid kommunismi sammes käis
- ei kahjatsetud märki taband padrunit!
Aga Kassiraipes oli doktor "ähmi täis" -
Toots: Aga, kes see Motja niisugune on?
Wolli: Tema on... Noh, kuidas see nüüd
tuleb?.. Ah-jah! Tema on minu isa,-
sellesamase Toru Jüri tädi tütre tü-
tar...
Toots: Ei, ka mitte seda ei tahtnud ma kü-
sida. Mis ta siin teeb? Seda tahtsin
ma teada.
Wolli: Ah, mis ta siin teeb? Teadagi, mis
teeb - on lugemise toa juhataja!
Toots: Wot-wot, hea poiss! Seda ma just
tahtsingi. (Pakub paberossi Wollile).
Teed ka suitsu?
Wolli: Ei suurt hooligi teisest. Wanasti
ikka sai karjas tõmmatud kah, aga
nüüd enam Klaara ei luba. Ütleb, et
kahjulik olema. Wiskasingi siis teise
tühja ära. Ja nüüd oled ära harjunud,
siis ei hooligi teisest nii wäga.
Veel tuleb ära märkida mõned
üles I kursuse õpilane Vorki, Vorki mahajäetud
kirjas kirjutab, et teda sunnib enesetapmisele
alaliselt pinavad haigused. Üheltpoolt reomatism,
teiselt poolt kolmandas astmes sifelis
Ülikooli arsti osakond täidab oma kohustusi
formaalselt Esiteks: õpilaisi kooli võttes ei pöörata
mingisugust tähelepanu vastuvõetavate tervislise
külje peale. Teiseks: Õpilased keda oleks tarvis
saata õpe vaheajal tõsisemale arstimisele. Arst
tempeldab need aga terveteks ja saadab sõjawäe laagrisse
nagu see oli k.o. aastal Vorkiga ja sm. Sepaga.
Arst seletab: "ennem ma ei tea midagi teha räägin,
sm Kruusega läbi."
(sm Kruuse on ülikoolis sõjawäe-
Kadeedri juhataja)
Samasugune lugu on puhke majadesse ja ravila-
tesse saatmisega. Sm Sepp on südame haige, aga
et saata sinna kuhu tarvis, saadetakse teisikohta, kust
sm Sepp tuli täiesti haigena tagasi
Lõpuks ülikooli söögimaja voorustab üliõpilasi
viletsamini kui eelmisel aastal. Oktoobri kuul kinni-
tasid toidukaardid ülikooli söögimaja juure ainult
võõrustustest ja puudustest mida ülikooli
rektoraadil ja partei organsatsioonil kiiresti
tarvis kõrvaldada on.
Kolk
15/VI 34.
Samal ajal sörkis Sarniku Mardi hobusekronu
Raudrusika juhatusel kodupoole. Täna öösel oli juba
kaks voori tehtud ja sellest aitas. Raudrusik lasi
hobust vabalt minna. Metsa ääres ootas teda juba
Anton. Raudrusik hüppas vankritelt maha ja ulatas
ohjad Antonile.
- Ammu ootad?
- Praegu tulin. Oled valmis?
- Nägu näed. Hobuse jõuga teine tubakas. Korristud?
- Mitte haisugi pole.
- Noo siis jumalaga, ma ruttan... Tuled hommikul
linna?
- Aga kuidas muidu, tarvis vaadata.
- Hm... see pole kõige parem.
- Miks nii?
- Ennast näidata... Aga tee kuidas arvad, rongikäigust
ära osa võta...
Neid sõnu öeldes pöördus Raudrusik linna poole.
Anton istus vankri äärele ja Raudrusika sõnade
üle mõteldes sõitis metsa.
vid on hoopis korrast ära.
Kesakünd, norm? Aga mis see mi-
nusse puutub. Ma olen ju haige.
Ma olen väga närviline inimene.
Hugo Angervaks.
Leeni: Noh! Mis sa siis tahtsid ütelda,
utelge ruttu.
Kikas: Kas sinu isa, nii öelda, on
nõus, et ma sinu ära võttan, te-
ma on, vist, näha selle vastu.
Leeni: Las olla, kui mina soovin siis
temal ei ole sellest midagi, meie
hakkame elama ühel pool aga
nemad teisel pool, selleks on juu
meil kahe poolega maja, ja
on kõik hästi. Saan veel va-
randust: lehma ja par lam-
mast, aga sellest ole tarvis tunda
hirmu kui aga meie ise kokku
sünnime (Leeni ära, Kikas läheb
akna alla ja kuulab).
Kikas: Kurat teab mis nad seal
räägivad, midagi ei ole kuulda,
aga Tint rääkis, et tema sai
koik aru,
Kontrevolutsionäär M. T. J.
instruktor
Punase - Struugi raiooni M. T.  J.
instruktorina töötab Vaas Teodor,
keda proletaarne kohus 1927a.
oonilise tegevuse ja spioneerimise eest
mõisteti 5. a. sunni tööle. Kuna aga
nüüd ühiskonnale kahjulik element on
end poetanud vaga näo" all M. T. J.
instruktoriks, kus ta arvat arvastavasti enda
tegevust ei jätta. Nõuame et kahjuri
kohta saaks vastavad järeldused tehtud
ja kõrvaldatud M. T. J. instruktori kohalt.
Partei koolis 22 III/33.
Kulak partei koolist välja
ühes perega kuna aga poeg Inglisman.
Ivani poeg Rudolf põgenes likvideerimi-
se ajal ära. Ja kuuldavasti õppide
praigu Uljanovski või Samaara
pole kulakute ja nende agentide süljetoos.
waid enamlaste partei leht ja peab kula-
kute wastu wõitlust.
Teisi "uusi" ei ole ühtegi, kelle kiri poleks
leidnud käiku. Just selle üle on "Edasis" ol-
nud seletusi, miks ei awalda meie kõiki
kirju. Sellepärast, et kui me rebase jahi-
le läheme, siis ei hirmuta me ennem kära-
misega rebast pesalt ära waid "uue" kiri leiab
siis käigu kui "rebane" käes. Olete lugenud
"Edasis" "Awaldamata kirjad tegewuses" ? Seda
osakonda täidawad harilikult "uued" - umbes
50 % wõrd, Paberikorwi pole "Edasi" toimetuses
läinud ükski kiri.
Annad piima, siis viime turule,
Palju raha saame, oh-oh-oo!
Sulle lauda teeme siia murule,
Ei siis enam puhu maruhood.
Elumaja teeme kah toredaks:
Katus pääle ja korsten ka.
Vaata siis, Margareeta, oleme
kohe nagu mõni sakste paar.
Ma võin muretseda uue hundruku,
Helepunase kui mooni õis.
Las siis imestavad külatüdrukud, et
Vaata imet, mida Meeta võis!..
Nõnda, nonda, minu Margareetake!
Kasva suureks nagu Torva pull.
Oled lesenaise ainus lehmake
Ainus silmatera oled mul
Margareeta polnud paha mullikas
Nagu nõuti, nii kasvas ka.
Juba aia tagant piilus pullikest,
Aga siin muutub jutu plaan.
Nii sama seletab ta rühmades, et mina
Palvadril ei leia rahvus-demokratiismi ja
seletab et Pöögelmanil on rohkem vigu
kui Palvadril.
Imestama ajab see asjaolu et sl. Mihkelson
partei ajaloo tunnis (sealsamas rühmas) laseb
poistet jutustada anektote sm. Litvinovist
ja P. A. Ü pressidendist Rusveldist, kuidas nad
seal üheteisele "tuulju" annavad, ja naerab
südamest "laste nalja" kaasa
Ka oportunist Pasporne läti sek. juh. kes kõik
oma jõu pani selleks et kinni mätsida neid
faktisi mis paljastas "Edasi" oma veergudel
partei koolist. Kulakud Profogel ja Kimin
keda nagu kulaklisi elementa parteist välja
visati, oportunist Pasporne sättib rühma
peale neile heasi karakteristikaid kokku,
et neid uueste parteisse tagasi võetakse.
P. K. raamatukogus töötas sl. Niineberg, kes
sai töölt maha võetud nagu "skloka" ajaja
Pime jõudis rutuga
Lapsed suure jutuga
Kodu poole ruttama
Kooli töösi õppima
Iga laps oma voodikses
Kuid mõte liigub mägedes.
Niikaua mõtteid põimivad
Kui une hõlma uinuvad
Aruküla kooli III - klassi õpilane
Loreida Allik
Volosava raioon
"Edasi" toimetusele
Sellsilised, Allermann ja Rästas
Praegu olen sunnitud valuga Teie
poole pöörama, et teilt abi leida
Nagu eelmiselt juba teile areldasin,
on viimasel ajal vahekorrad raiooni
organselsioonidega äärmiseni kujunenud.
Kõiki ma siin seletada ei jõua.
Tahan ainult viimestest rääkida.
Vagistrem töötas koolis, kes sedemis
oli V. Eestiga. Sellest kuulda saades
teadustasin vastavatele org-le, kuid kõik
jäi hüüdjaks hääleks. Vagistrem koolis
mingisugust korralikut tööd ei tennud
ainult õõnestas, kaebamas käies. Lõi
oma sugulise lohakusega tugevad
sidemed ereldi N.R.K sekretari vennaga.
Moodustus ühine gruppe. Millest ma
P. R.K. sekretarile teadustasin, kes kuulda
Pihelpuu August Mihkli p. seletus
"Nowoi Sahonje" kolhoosi olukorrast.
Wolossowo k/n. Wolossowo raioon
N 95-p n 96-p.
Kolhoosi seasöötjad Kurjew ja Suiew söödawad kol-
hoosi seatoiduga oma sigu. Kolhoosi sead on lahjad ja
haiged kuna Kurjewil ja Suiewil on omal 10-12 puudased
nuumatud sead kodus.
Oktoobri kuul wõeti Kurjewi poeg warastatud sea-
kaertega kinni. Marie Laari poolt tehti selle kohta akt
et pool ambert keedetud kolhoosi sigade kaeru saadi kätte
See küsimus pandi kolhoosi koosolekul üles kuid kolhoosi
juhatuse poolt matsiti asi kinni.
Kurjew paremad sea jahud sõelub ära. Kliid annab
sigadele, jahud sööb ise ära.
Suiew, kui läinud aastal piima wedas siis jäi piima
300 liitrit puudu. Kolhoosi juhatus mätsis ka selle asja
kinni.
Jaanuaris tuli kõige parem kolhoosi lehm piima.
Peale piima tulekut anti kohe lehmale 2 ambri täit
rikki läinud silot ja peale selle heinu. Tagajärg
oli see et lehm läks lõhki. Lehma söötis karja-
ferma juhataja Petrowi naene.
Lehmad on suuremalt jaolt haiged ja tihti lugu
lõppewad.
Jaanuaris lõppes kolhoosi 7 noort siga
Kui tohter waatama kutsutakse siis tehakse sea-
laut korda kuid muidu sead on wirtsa ja sõnniku
sees. Sigade laut on külm, puuduwad teised aknad,
sellepärast sead on kõik kopsu haiged.
Parem olukord ei ole ka hobustega. Nad on pool-
näljased. Nälja pärast sööwad künasi. Märja nahaga
hobused pannakse külma sarasse. Talwel lõppes otsa
kolhoosi sugu täkk.
Kolhoosil on üle 120 looma ja üles 40 hobuse,
kuid looma toitu jätkub ainult 15 martsini
Edasi toimatust No 1
palun anda seaduslik
käik oblno oblasti hariduse
osakonna kaudu et
saaksid Paulmann L. ja tema
mees Sipsakas M. Krestsõi
raiooni Kamsova k/nõukogus
oleva koolitööst tagantatud
Palun saata telefonogramm minu
ehk sm. Jürgenfeldi nimele
muidu ei anna nad meile ühelegi
kooli varandust üle,
Ja terroriseerivad teisi õpetajaid.
Üks fakt veel endisele lisaks
Sipsakas Mihail käsutas kooliteeni-
jad Roosenberg Emmat teistele
kooliteenijatele kuuluvaid klassi-
ruume puhastama ja kui see ei
suutnud niiruttu käsku täita.
Ka tulesäras ehitus,
See täna piduline, noor ja uus!
See nõnda sündind elulugu,
Ei ole lisa pannud rahvasugu.
lõksus, aga rabelesin välja.
Aga kus Leeni on?
Kikas: Mis sinul Leeniga tegemist on.
Tintt: Noh, nii samati voib olla läks
magama, ehk läks kuhukile suu-
piste jäärele?
Kikas: Ei, ära läks ütles, et magama
tahab.
Tint: Magada, mina ei ole mittu
ööd enamb maganud, ja siiski
ei taha magada veel.
Kikas: Aga saa ütle kas saa viina
tõit, ja mis pärast sa nii kaua
olid?
Tint: (tõmbab taskust liitri välja ja
annab Kikka kätte siis tõmbab
teise) Mina kunagi tühja ei käi
ja kui tean, et mina saan ka
sellest siis teen kõik häsi ja
kiiresti
hakka või viha pärast nutma.
Ma võin ühe sarnase loo jutustada.
Näete ise, kas on mul õigus, või ei ole.
see oli ühel hommikul, üsna vara. Meie
kündi alustama
brigaad pidi rukkikesa aastama. Noh, mõtlen,
aega veel on, õige põõnutan vähe teki all.
Aga teki all on kena olla. Soe ja lõbus.
Nagu vanasti paradiisis.
Põõnutan, ainult nina ots üle teki
väljas. Kell on nii umbes kuus. Väike
valge väljas. Kõik magavad. Ainult
kolhoosi poolt kuulda kõnet.
Magavad kärbsed, lutikad, kirbud. Ainult
naine juba askeldab, keedab sööki. Mindki
sõimas paar korda juba laiskvorstiks.
Las toimeta, mis tal ikka teha. Mulle
see ükskõik.
Ühesõnaga - kõik magavad peale inimes-
te. Mulle on see aga ükskõik. Mina ka
magan, ainult ninaots teki alt väljas,
Ja äkki, mis te arvate?
Üks kärber, suur ja sinine, istus minu
Veisman on praegu ja
oli ka vahete vahel va-
remalt partei org. tööstus
artelli liinis. Administ-
raator ja kontrolleria,
mis viga siis talitada ja
valitseda. Kui keegi suu
lahti teeb, et väljendada
mis temale natukene ei
meeldi, siis hakkab ta, pähe
andma sõnadega nii et saad
Küll ta siis nimetab sind
tema kui tähtsa isiku "söö-
jaks" küll nimetab oportu-
nistiks, isegi vahem soi-
mab ta mis aga meelde tuleb.
Vaat ega siis sina pole nii,
kuulus ega kasulik ühiskon-
nas, voot ega teie ei näe kuis
ma elan ehk mis teen, kuid
tööd ei näe keegi jne jne.
"Edasi" aita seda meest.
"arstida" aga kui arstimine
ei aita siis visata koli kam
kambrisse! Küll leidub ka
Kulakute aadresid, kes elasid enne järgmise
kes 1929-30 a. a. kollektiwiseerimise ajal likwideeriti
kui kulaklised majapidamised:  Kergejalg Ewalt Jaani
poeg, kes oli likwideeritud ja wälja saatetud, kuid
ja Tomik Arnolt kes olid likwideeritud ja enne
wälja saatmist jalga lasid, et endale sojad kohad
otsida, mis ka korda läks. Tomik Arnolt ja p.
Töötab praegu kooli õptajana, (wõib olla, et ei ole selle
nime peal, ehk on naise nime peal.)
Kergejalad on omale warju paiga leidnud järgmise
aadresiga:
Tahtis kartulid kodus küpsetas,
Mida korvi põhjas Tõrvalt tõi
Või, kui vaja oli miskit ütelda
Lihtsalt küla vahel lärmi lõi
Juhtis tähelepanu näiteks Katale.
Peikal kõht nagu... ih ih ii...
Mis sa ilmaaegu varjad, Katake,
Liisa seda teab nii kui nii.
Sõjahädaohust vahest jutustas:
varsti "jaaplane" olla siin,
Kureküla kandis pasun tututand,
Eks siis, arvatagi, sõjaliin.
Kus te sellega, et sarnast vabadust
Kingib kellegile Liisa Lärm!
Parem hävitagu teda rabandus,
Parem sarve otsa tõstku härg.
Liisa Rabakülas polnud üksinda,
Liisal Rabakülas hugi suur.
Kesse ise hakkab hauda tükkima,
Oma hauale viib ristipuu?..
-1. -
Asi algas sellest peale, et paljud Seljoni Gais Korterite koope-
ratiwis No 5019 ei olnud sugugi rahul oma kooperatiwi juhatuse liik-
metega. Hädaldati, et esimees sm. Sokolow ja majadewalitseja sm. Pawl-
tsuk on liig bürokraatsed, kõrki uhkust täis, wägiwaldsed, omapoole
kiskujad, skandalsed, joodikud ja petised.
Ühel päewal, see oli 12 juulil, sain seltsimehe kaest kirja. Kiri
sisaldas kirjeldust neist pahedest mida minagi olin jõudnud tähele
panna /waata ärakiri "a"/ Et ma igapäew wabrikus tööl käin,
siis alles puhkepäewal 15 Juulil kirjutasin oma poolt ka kirja /waata
ärakiri "b"/ Mõlemad kirjad wiisin Raiooni Korterite Ühisuse
osakonda, lootes, et Raioonist tullakse uuritakse asi läbi. Läks
nädal, läks teine mööda - midagi. Jutt oli minu kaebdusest juba
rahwa seas. Nüüd tuliwad mitmed, kes end kohaliste oludega ar-
wasid paremini kursis olewad, head nõuu andma. "Ei maksa
kaebada ühel inimesel ja ainult trepp maad kõrgemale. Tarvis
kollektiiiwselt ja wõimalikult kõrgemale. Neil võiwad omad
kaitsjad järgmisel trepil olla, -muidu nad nii julgest ei mõllaks.
Tarwis ajalehte lühikene mõjuw kiri kollektiivselt, siis kuskilt
poolt ikkagi tullakse waatama." See mõte ja nõuu tehtigi teoks
ja 27 augustil wiisin ajalehe toimetuse kirja seitsme allkirjaga.
/Waata-ärakiri "d"/ Seal wõeti wäga lahkesti wastu. Küsiti kõik
järele ja märgiti suusõnalised seletused üles ja lubati peatselt
lehte laska. Kuid - ei tulnud läbi. Ei tea mis wiga. Wist kirja
kiri oli õnnetu. Aga mis teha kui enamus nii tahtis. Tuli ju
see sellest waidlusest, et mitmed paremaks arwasid kõik ära kan-
nata ja et Sokolow olla ju ise trükitööline, nii sama ta õed
ja õemehed seal lähedal töös ja tutwus laialdane. Teda pahan-
dada, ta peale kaebamisega, see wõib, kui ta kuulda saab, -kohaliste
10. Hinge päästmise lehekülg
Aga ümber, oh, taevas halasta,
Polnud "jaaplast", vaid ikka need...
Kollektiivi nagu kurjast rabatud
Jooksid talunikud nagu veed.
Täna Kureküla kogutäiega,
Homme Metsakuru... Ikka veel...
"Häda noile kes no vällä jäieva!"
Rääkis sellekandi rahva keel.
Välja jääti aga puha suuremad,
Kellel sulased ja kõva järg,
Nagu Tõrva Tõnu, - kas te kuulete? -
Just kui sellest oleks kuiv või märg!
Tõrva Tõnu pole arust nikastand,
Seda meest sa ei vea eest.
On siis tõrvedega Tõnu rikkaks saand,
Või on vara võetud mulla seest?...
teravaid küüni turgata. Homse päeva juhid kadusivad
kättesaamatult põranda alla, et õigel ajal, tervetena,
oma määratud kohtel olla.
seks olema? Teised teevad sigadusi, tugevad minu nimele
aga mina vastuta! Et, vaat", sina Eduard Krauberg, pöline
tööline rauatreial, oled tugeks võllanäodele? Ei, aitab!
vedasite ninapidi, aitab. Selle üle vaja mõtelda.
Nii arutab oma ette Eduard Krauberg, sotsiaal-demo-
kraatlise partei liige. Krauberg lahendab suurt probleemi:
kus on tema koht töölisteliikumises? Iseäranis teravalt
kerkis see küsimus just täna, kui Krauberg töökoja
mai eelselt lendmiitingult noruspea kodupoole sööstus.
Oli ennegi see küsimus tõusnud, kuid mõniaeg tagasi -
Kraubergile meenus, et see oli peale jaanuari arreteerimisi,
tõusis see küsimus juba pealetükkivamalt. Mitu korda
pani ta selle omale otsustamiseks kuni täna jõudis oma
haritipule. Kahtluse uss näris südames, aga seni lohutas
ta ennast sellega, et seda küsimust etteseada on naeru-
väärt, tema on ju seitse aastat tööliste parteiliige. Olla
seitse aastat parteis, kus on oma väljakujunenud traditsi-
1074/15.XI
Lööklased laul
Kõvemini paugu vasar,
Olla lööklasena agar, -
see on meie kohus, püüd
Siis kui särab koidupuna
pilverünkaid värvides
Kiirel sammul lähme tööle
võitlusiha südames.
teritame sahkasid
Puudast haamrit paugutame -
valmistame äkkesid
Julgemini tõmba lõõtsa!
Ääsis tuli lõõmaku
Teeme tööd me päevad läbi:
valmistame masinaid
Lööklased ei rauge, väsi;
oma plaani täidavad.
Võimsalt töötab tugev käsi:
ajaratast pöörab ta.
Kui aga sügistes diktantides häbemata palju vigu
oli, siis sattusid õpilased hämmelusse: Miks? Kuidas?
nahk ähvardub kuumaks küttuda ja kahjustus töö
avalikus tulla. Kohe ruttas ta, Sipsakat appi võttes,
õpilastele seletama, et vaadake, "Te teete vigu sellepä-
rast palju, et te uue õpetajaga harjunud pole.
Tema, näete, dikteerib teistmoodi." Nõnda räägiti
esialgu. Siis pöörati purjed paremale pardale ning
teisele
leelotati haletseti: "nüüd on meil vene keelega
asi räbal" nüüd ei saa keegi teise klassi edasi."
Niiviisi õpilased uue õpetaja vastu üles ässitanud,
anti viimaks avalikult nõu: "te ärge kuulakegi,
mis ta räägib, tehke te aga omamoodi."
Nõnda provotseerides organiseerib direktor
Paulmann oppositsiooni, takistab koduste tööde
täitmist ja värbib omale igast klassist suuvood-
reid. Viiendas klassis tarvitavad Paulmann ja
Sipsakas sama meetodit, nagu läinud aastal
Milleri vastu. Tooniandjaks on ikka sama
noor Sipsakas, kes korra alla ei paiudu ja teistele
halba eeskuju annab. Kõigiti on näha, et ta kodust
juhtnööre saab, kuidas klassis korra ja õppetöö
lõhkumist organiserida ning läbi viia. Näide sellest,
kuidas Paulmann ja Sipsakas kommunistlikku
kasvatust koolis süvendavad.
oonid, kus on oma programm, mille järele peaks iga
partei liige tegutsema ja siis - äkki tõsta sarnane küsi-
mus! See on liig. Ning, rauatreial Krauberg, põikles
vastusest eemale. Aga täna veendus - peab vastama.
Teist teed üle ei jäänud. Temalt nõuti vastust. Esmalt
nõudis talt enese mõistus ja teiseks, nagu Kraubergi
mõtteid lugedes, küsis vana seltsimees Koorus:
- Kellega lähed?
See oli täna lendmiitingul. Siis Krauberg jättis
vastuse võlgu. Koorusel pole mingit õigust enne vastust
nõudis ju enne.
Kas pole see küsimus ränk partei liikmele, kui ta teab
et partei tingimustele peab aluma ja seda on ta tavali-
selt juba seitse aastat teinud? Peab parteiga minema.
Ja siis weel küsitakse - kellega lähed? Ning palju ütlevalt
juhitakse tähelpanu sellele just siis kui tribüünilt
Tööliste ühise väerinna rongi käigust kutsutakse osa
Krauberg pole nii vähese arusaamisega, et ei taipa
milleks see pealiikke kõnestaja poole. Seda polnudki
nii raske üle elada. Krauberg tundis tihti valusamaid
tokument keskraiooni parteikomiteesse
kes Pau välja kutsunud ja küsinud, et kes tema
le selle mandaadi andis. Pau seletanud, et
mandaadi andis tema mees, kes mandaat
kamisjooni liige on, ja tema alla selle ühes
parteitokumendiga uulitsal ära kaudanud,
Selle mandaadi pärast alla komandeer sun-
nitud tunnistama, et Pau tema naine
on. Pau-le tehtud parteitokumendi ära-
kaotamise eest noomitus.
Pau kartnud, et komandeer teda rasedas
olekus maha jätab sellepärast saatnud
mandaadi ja arsti tunnistuse, et rase on,
ühes arstitunnistusega posti-
kaodu raiooni komiteesse, et sellega sun-
dida komandeeri teda oma naiseks
tunnistama.
raiooni
Irina Ots töötab Vasili saari M. O. T. Ri
komitees ja teab kus Pau elab ja teab ka
kummardatud, peavad selle ülesande ees taga-
nema, ja maad andma neile nõudmistele, mis
töölisi ei seo kurnajaga, ja käed vabaks jätab
Selles artiklis paljastab "Rohutute Hääl." sotside
ja isesotside äraandliku poliitikat töölisliiku-
mises, ja näitab ära missugused ülesanded
seisavad maatöörahva ees, et vabaneda sotside
et maatöörahvas
ja isesotside mõju alt, ja linna tööliste
janduslist kui ka poliitilist võitlust pidama
kui tahab oma närust olukorda parandada.
Nii mobiliseeris ajakirjandus hulkasi ühis-
väerinda looma võitluseks kurnajate vastu. Ja
Et ainut siis võib, see võitlus vilja
kanda kui töörahvas oma organisatsioonid
sotside, ja isesotside mõju alt vabastab, ja
nad omast organisatsioonidest minema
peksab
1921.a muutub seisukord. Ei ole otsekoheseid
väljavaateid revolutsiooniks. Tarvis on hävi-
tada sotside viimne mõju tööliste hul-
gast nii linnas kui maal: tarvis on
töölisühisused tugevamaks teha ja vii-
maseni sotside ja kõhklejate juhtimise
mõju alt ära võtta, tarvis on paljastada
isesotside nahksus ja neil kui töörahva
ebajuhtidel jalad alt ära lüüa: vaja
on tööd laiendada asunikkude hulgas ja
muu talurahva hulgas. Ja klassiteadlik
kehv
töörahvas asub oma ühise väerinna
loomisele, mida meie partei kõige
jõuga tõotab. "Tallinna Tööline." 1922a Jaan
kirjutab pealkirja all. Kogu Eesti töörahva
ühise väerinna loomiseks 12 seaduslikku nõu-
dmist.
juhatajal sm. Römsonil tuleb kolhoosides punased nüüd
tööle panna kus on ja kus ei ole veel organiseerima
lugemise toa ja punaste nurkade juurde looma
Aktiiwi. Erilist rõhku panna usu vastase töö peale
ja tee töö wiia igasse kolhoosi ja brigaadasse
Selleks et Luuküla jõuaks kiiremalt järele
Kultuur toa pinnaga teistele eesti kolhoosidele
ja k.n. Peab Seredka raiooni Organisatsiooni
erilist rõhku panema Luuküla, kui rahvus vähe-
muse küla nõukogu peale. Tihedamalt saatma
peewad Leningradi koolid omi õppurisi sinna
praktika peale niisama ka teisa jõudusi
Sellest ei tohi kõrwal olema ka teised organisatsioonid.
3/VIII 35
Noh, ja rohkem ei ole vajagi!
Vähem raiska ja enam tee!
Ausalt saadetakse surnuaiani...
Oi sa elu, oi, surmatee!
ja vana öövahi krobelises südames tärka-
-vad
ammumöödunu noorpõlve õrneimaid tunded;
kuid õite vähe ja kahvatud need,
millest pole veel südames määlestus kustunud.
Kuid - oh ei! -
kas pole praegu ta õnnelik?
kas ei pea tundma ta rõõmu
õitseva noorpõlve rõõmust?..
"Tsss!.. Praegu aeg pole unistada," -
üles erksalt hüppab vana, -
"keegi argsi just kui klopiks
seal... aidaukse taga!"
- Hei, kes oled? - kui ei vasta
nagu koera tahan lasta!
Killa-kõlla
midagi kõlinal langeb maha,
varas lippab aida taha.
-Seisa, koer!-
Välk ja pauk,
varas langeb - kuklas auk...
truilt öövaht on alati valvel
5.6.35a. Vl. Meibaum
Tehti läbi otsimine, kuid midagi ei leitud.
Werised riided wõeti ära ja poisid wiidi küla-
nõukogusse.
Tehti suuremaid uurimisi ja küsimu-
si küla masse hulgas, kuid kõik uuri-
mised koondasid end Polle ja Lelle ümber.
Tehti küsimust Polle Aleksandri üle, kes
wiimasel ajal poisist lahus elas. Tõendates
lahutamist pojast sellega, et poeg ei ole
kuuland tema sõna ja ei ole tahtnud
midagi teha koduseid töösid, mille pära-
st ka pojast lahutand.
Mõne aja pärast aresteeriti ka Poll
Aleksander ja ta noorem poeg Wiktor ja
tallutati rajooni wangi majasse.
Küla rahwal tekkis hea meele olu,
et kurjategijad kätte saadi, ning otsu-
stasid neile surmawat otsust.
Mõne nädala pärast wabastati wangi-
majas Poll Aleksander ja ta poeg Wiktor.
rääkides, et nemad selles asjus sugugi
tegewuse pole olnud ja ega ka tea
sellest midagi.
Kuidas vajadus, nii komme rajatu,
Kuidas varandus, nii sinu au...
Koera vajadus on hoida majaust,
Koera varanduseks ketiraud.
vähemad ametnikud, linnasõitnud talunikud, sõdurid ja
isegi koolipoisid. Töökohtadest pole juttugi - siin pidi-
vad valitsuse pooldajad oma suu suluma, muidu
visati näkku:
- Aitad ka põhjakõrbernud vabariiki faschistide bande
kätte mängida. Ise vähe veel töölisi tapnud.
Krauberg on valitsuse pooldaja, ka tema esitajad
on valitsuses. Ja nüüd - tööliste tapja!
Krauberg, põline tööline - tööliste tapja!
- Lollus!
Eduard Krauberg ei ole tööliste tapja! Aitab, vedasite
ninapidi, lasite teise nahapeal liuga, aga mina vastu-
ta, aitab! Selle üle vaja mõtelda."
Ja Krauberg mõtleb. Ning mida enam ta süve-
neb mõtteisse, seda kõrgemale tõuseb laualt ta käsi
kui valmineks kordama seda sama mis tegivad
lendmiitingul Hansen, Võõs, Vesilind ja Rull.
Kraubergi käsi tõuseb... tõuseb... tõusis!
Krauberg hääletab T.Ü.V. poolt. Krauberg andis
vastuse küsimusele:
- Kellega minna?
Nõnda omaette elas tänav mõne aja,
oli mahajäetud nagu waenelaps...
- Alles ilmasõda andis justkui wastukaja -
oli kuulda jälle nahast kinda-laks!
- Kuu põiki kattust kassil tee peal ees...
Laisalt haigutates torni-kella hüüdu
luges sõrmil Hõbekõri... Keegi mees
Porikülast saatmas Kassisaba neidu...
- Et "nahatäit" ei "soolaks tagavaraks"
omad poisid - "wõmm" targalt "jalga lasi",
sest Kassiraipes wõõrast "waese omaks" -
Kassisaba poisid peksid mitmekesi...
Kassiraipe saigi kohaks kogumisele;
wajaduse puhul - pärast "sõja" nõu-
Nüüd mõned märkused Salve ja Sulevi
asiades.
Lisandused
1) Ploomide kokku ostu kohta
Kohtus püütsid seletada (kalvus) et esimesed
sordid 3-4 päevaga kuivasid - aurasid kergeks
enne ära saatmist ja viimane kuues sort
seisis sklaadis ja tõmbas niiskust sisse,
nii siis puudujääke eksport ploomides õige suur
mida viimane sort ületates kinni katab.
Tegelikult kuivatusest tulevad ploomid
on krõbedad ja ei kuiva enam vaid tõstavad
kohe 3-4 päevaga niiskust-kaalu juurde.
Ning miks seda eelmistel (1932a) ei olnud,
Ülejääk kuuendas sordis nii ka oleks pidand
teistes olema (vaadake kirjeldus vastu võtmise kohta,
Alustati uut sletstmiet kus muidugi
agronom Pschenitski aitab kinni määrida,
kes ka muidugi ilma osata ei jänud.
Püütakse seletada et speku-
2) Samogoni keetmine liandile püüdud kalduse isa ploomid
Kohtus selgus et keedeti 1,5 tonni ploome
samagoniks, millest osa oleks võinud minna
povidloks (s.o neist ploomidest katkistest mis
toorena vasta võeti ja vastu võtmise punkt
ise kuivatas) Praak kirjutadi maha, samogon
soovitasid mõened üksikud, küla aktiivlased
küla kooperatiivi Esimeheks. Kus Nimps valiti
mitte kooperatiivi parsikute poolt aga vastupidi
esimehe Nimpsi valisid need isikud kes on ika
osa saand tema tegude eest.
Sm Nimps andis küll lubatuse, et tema olla
Kangelane ja panna Kooperatiivi töö jalule
Aga on juba esimesel pool aastal näha, et Nimps
peab külakooperatiivi töö taha plaanile
Sm Nimps püüab igat. moodi meie N. sotsialistiku
ehitustööd takistada
Kevad külvi hoogtööks ei ole kõrvagi liikutanud
jättis kolhoosid ilma soolata ning muude
tarwisminevate protuktide kasutamata, mis on
sihitud kevad külvi lõhkumisele kaasa
2). sm. Nimps ja Kolhoosi veski mölder sm. Linnas
mägisid kaks aatad kroonu leivaga peremeest.
müües kartsas  sooru ning häid loominguid
tihti lugu korda seatud.
Sellest ajast peale algas
meil kolhoosnikkude keskel aline
riid ja tuli ja nimelt Klehfelti-
ga. Mis wiis meid nii kaugele et
tuli juba mitmel kehwikul kolhoosist
lahkuta, mitte omal tahtmisel
waid kulakliste olluste tagakiusa-
Wõin tuua siin mõned näited
missugune oli neil majapidamine
ennem ja siis kui kohoosi tulid
Kulak Klehfelt ennem 30 a. oli
tal 5 lehma ja 2 hobust ja weel
teisi loomi s. o. wasikaid 2 lambad.
j.n.e. Ja nüüd kui kohoosi astus
siis ei toond see kulak kolhoosi
peale enda ja naise mitte midagi
Seda moodi siis oli teada et
Kohoosi juhatuses peale Sarniku
kõik olid kulakud ja nende sabas
sörkijad. Siis tehti veel üks
wäljamõeldus, et sel Klehfeltil
oli wilja lõikaja masin, mis oli ära
peidetud Anna Roogosse ühte
õlgede alla. Ja nüüd korraga
inwentaari raamatus Sarniku
nimel kentsakas asi!
Kuskil mujal linnas peale Hapsalu ei
leitud trükikoda, kuhu töörahva aja-
lehte oleks trükkida võetud. 1924.a. on
töörahvaajakirjandusel hoopis iseäraline
ülesanne: ta peab valmistab ette hulke
sõjariistus ülestõusuks ette. "Kommunist"
tegi seda ettevalmistuse tööd avalikult
Niisama tegi seda "Punane sõdur ja
Madrus", mis ilmus enne ülestousu põ-
randa all. See ettevalmistustöö sündis teatud
määral ka avalikkudes ajalehtedes, mis
vahete vahel veel ilmuda said. Kuid
peale 3 augusti meeleavaldust suluti ava-
likud töörahva ajalehed lõpulikult
Seda ettevalmistuse tööd, mis tegid
avalikud ajalehed, võib leida ka
"Meie sõna" 8 juuli 1924 a nubris, kus
kirjutakse pealkirja all. Harrad lisavad
auru juure. Valitsevad kihid on kokkuvarise-
mise kartusel kabuhirmu sattunud. Nad
tahavad kõiki majanduslise elu avaldusi täi-
elikult hävitada, et sellega töörahvale
võimatuks teha riigi juhtimist oma
kätte võtta. Töörahvas, arvesta sellega!,
algades möödunud sügisest on peatamata
oleva kevadeni võis seda sõitu teha siiski
"hea õnne peale," sest tee oli küll vilets,
kuid siiski oli. Nüüd on aga ilmunud
nähtavale sild millest osa sisse langenud
See nähtus on härrades esile kutsunud
kabuhirmu, mis ei luba neile enam
ühtki oma sammu läbi kaaluda
vaid meeleheitel lisatakse kuristiku
mis wiimasel ajal on ära
awalikus sehtud kohtu wõimude
poolt. mis muidugi edaspidi
lehes awaldatakse.
Siis on siin weel üks
kommunistide weriwaenlane
ja pussi kangelane Rogasse
poeg. läinud suwel sõitis
Leningradist 2 wabrikutöölist
puhkajaks Sarnikute juurde
siis oli see pussikangelane
karjund Aidaukse taga, et
kurada kommunistid tehke uks
lahti tapan teid kuradeid wiima-
ne kui üks maha, siis tagusid
Roogased ja weel keegi teine pussiga
aitaukse, kuid üks oli tugew
ei purunend. Siis wõtis Rooga
Sarnikult 2 hani kommunisti
päha ja oli ära tapnud.
Sedamoodi siis tegetsewad
Sakala kangelased ja hoiawad
hirmuwalitsuse mõju all.
Willemsoon: Noh! Mis on sm. Võru?
Võru: Minge vaadake kes seal on.
Willemsoon: Kus seal?
Wõru: Waadake seal põesaste all. (lähe-
vad vaatama kuid Wõru jääb seisma)
Esimine: See on ju Tint, ennast täis lak-
kunud ja vedeleb siin põesaste all.
Wõru: Noh lahme siis minema, arva-
sin, et keegi kuulab mis meie siin
Willemsoon: Aga võib olla, et see on sil-
ma peteks, et tema on purjus, tar-
vis siit ära vija.
Teine: Mina õige vaatan mis ta teeb
kas on purjus, või ei? (läheb jurde
ja liikutab kuid Tint midagi põmi-
Tint: Hobused kuratid ja viin see
(ja hakkab kohe läkastama).
Teine (Tuleb teiste juurde ja ütleb)
Ivan Krivorot.
Lauldakse. Mängivad lõõtsapillid.
Peale sõjaharjutuste võttis kasa-
kaid vastu ruumikas söögimaja
maitsevate söökidega ja siis
algasid jälle laulud, tantsud.
Helise ööni pidas staniitsa kolhoo-
si püha - uute võitude, kauni,
rõõmsa elu püha.
A. Murd
Woodis ees ääre peal lamab peremees Wetka
ise siis tema taga tütar kellel aga pea
jalutsis on ja selili, tema kõrwal poeg
kes õieti woodis lamab ja lõpuks wastu
seina perenaine Anna kellel pea liiga
puruks peksetud. Woodi all asub kirwes
werine, millega on näha tapetud.
Warsti jõuawad sinna poekaupmees
ja teised naabrid. Keelawad ära toas
möölbli puutumise ja soowiwad parem
toast wälja minna ja külanõukogusse
teatada, Nõnda ka tehakse. Mihkel
sõidab külanõukogusse teatama.
Rahwas koguwad ühte hunikusse kokku
ja arutawad kes tapja on ja kes tema
wihamehed on. Rahwa hulgas kuuldub
tasane jutt " kes teda ikka muu tapma
tuli kui Poll", ja kui oleks keegi muu
tapnud siis oleks ta ka midagi ära
rööwind aga näha on kõik alles".
Rahwas waatawad Polle poole, kes
eemal õue peal, paku peal istub,
ning mõttesse on wajunud.
Naispäevaks
Ajad olnud hoopis hullud
Mäletan neid just kui mullu
Mil ei peetud lugu naistest
Asjaa'ajad säeti meestest
Naine pesi, haris, keetis
Lõikas sirbil heina niitis
Hoidis lapsi, pesu lappis
Kedras, kudus kangast sättis
Naine just kui elad masin
Vara-hilja ikka usin
Rühmab tööd et higi lendab
Mees veel siiski allahindab
Tuli joobunult, sõimas, vandus
Vahest küüra pihta andis
Polnud kana linnuke
Ega naine inime
Mis seal teha-tuli leppi
Polnud keda kutsu appi
waewalt teie sõbranna praegusel
silmapilgul teie järel igatseb!
Ta alles läks siit ühe nooremehega
Motja: Ah nii! Jälle Filipiga... On
teised lahutamatud!
(Pause.)
Motja (Sügawas mõttes): Jah, on ikka
õnnelikke inimesi küll!..
Toots (rahwa poole): Wo-woh!.. Kontakt
on!.. Hakkab minema!..
Riie
üles kargas ja sõrmega ühe paksu
mehe peale näidates, kes presiidiumis
istus ütles: "Waat", tema pärast on kogu,
meie majandus ja õpetöö korratuses.
Sügisel kaugelt Siberist, Walge mere juurest,
Kaukasiast ja Krimmist ning teistest
kohtadest kokku tulnud, sattusime
meie õppurid nagu mõnda keskaeg-
sesse ühiskonda. Söögimaja oli kinni,
kooperatiiwis polnud leibagi. Polnud
kusagilt keewa wee tilka saada ja
isegi puhas kaewu wesi puudus. Kotti-
desse polnud põhku panna. Magasi-
me palja laudade peal mittu näda-
lat. Pesu-nõusid polnud. Igalpool
walitses korratus. Käisime mudases
tiigis silmi pesema mille järele
pooled trahoomas ja ekseemas põe-
sid. Ühiselumajas roomasid milljar-
did luttikaid. Õpus wiidi peaasjali
kult wene keeles läbi. Wast ehk
eksisime, ei sattunud õigele kohale?
Aga ei, tehnikumi peal on selgeste
kirjutud "soome - eesti põllumajan-
dusline tehnikum. Kas pole tõega
Metsas
Wäiksed, wäiksed ühte ritta
Siisike ja wäike Juss.
Wäiksed sammud - tipa-tapa
muru peale astub suss.
Metsa, metsa sääl on lilled
kullerkupud, lillakad.
Sääl on lõbrus. Paju pillid,
maasik magus, murakad.
Siidiliblik, sipelgad
lille latwa roniwad.
Kõik nii kenad ilusad -
wäiksed, wäiksed hõiskawad.
Sinililled ilusamad
sulle enam meeldiwad.
Kullerkupud kenamad,
Siisi meelest enamad.
Kuid selle juures tuleb üht asja
ära märkida, et raamatu kogu on
vaene eestikeelsest kirjandusest.
Kultuur sektsiooni koosolekuid on
peetud 1st jaanuarist 2. Kus on
arutadud kultuur töö kastavale
kõrgusele tõstmisest Luukülas.
Kevadise külvi ettevalmistus
on järelvaadatud igas kolhoosis,
mille tagajärg on järgmine;
kolhoos "Punane-Luuküla" on
külviks valmis, väljaarvates lina
seemende puudumine, mis saab
likvideeritud. Uus kolhoos "Pioneer"
mis kevadel organiseeriti on
energiliselt kevadise külviks end
ettevalmistand. Kuid pahem lugu
on kolhoos "Võitluses" ja nimelt
põllumajanduse inventaari remon-
teerimises, mis revisjoni kommisjon
et jätkata sm. J. Anvelti eeskujul
eesti proletariaadi võitlust oma ko-
danlase vastu proletariaadi dik-
tatuuri maksmapanemise eest.
V. U.
V. Uus
Tehasdes  ja põllul
seltsilist saa näed
seltsilised kuulge -
vabad meie käed.
Tehnikuks, iseneeriks
seltsiline saand.
Orja ikke kuue
maha tema aand.
Masinaid ta juhib
riiki juhib ka.
Vabaduse tunne
temal lõpmata.
Kongressil ju suurel
seltsiline ka
enda vaba meele
avaldanud ta.
Veel kord täna kuuleb
vaba on juu ta.
selle vabaduse
and Oktoober tal
Ainult koerad ehk pulmapidudel
Läksid kokku ja laulsid koos,
Viitsid aega ja tegid vigurit,
Nagu ikkagi koerte must.
Koerte kombed on eri küsimus,
Võrdlus koertega ei ole hää!
Naabri koer oli näiteks süsimust,
Naaber ise aga - linapää.
Naaber salaja teiste karjamaalt
Tünnivitsasid koju tõi,
Naabri koer aga see ei varjanud,
Kui ka teiste sea sööki sõi.
Naaber naabri ees viha peitis,
Tuska salgas, kes teab miks;
Pani naabrinaise pääliskleiti
Rebis avalikult, oli viks.
Igal elajal on oma iseloom,
Igal peremehel oma pruun
Koer on kuri, aga naab ise või
Mõne võõra vastu väga truu.
tatud ja tugevasti ettevalmistatud eelolevale
tööle, et nad raskuste eest mitte tagasi ei
põrkaks, et nad oskaksid neid võita
Teravamalt kui iialgi enne tõusis päevakor-
rale küsimus kvalifikatsiooni tõstmisest, ilma
milleta on võimata praagita töötada, on
võimata vastavaid kaadreid kasvatada.
Selleks mobiliseerivad, koondavad ja elusta-
vad meid meie armsa juhi sõnad. Sm.
mat inimeste eest hooletsemise eeskuju
Meie lubame anda kõik oma jõu, kogemused
ja teadmised uute kaadrite kasvatamisele.
Meie lubame, et meie produktsioon oleks
elujõuline täitma tema peale pandud üles
andeid.
E. P. T. õpejad õpilased ja
ja teenijate nimel:
M. Mihkelson,
E. Linnamaa,
Vaskelainen,
Loogus,
Kolk.
Juriidiline abi
N 89/62.b
23/I 35
Mina põlesin mõne aasta eest
alasti ja paljaks ja olin ilma tööta
ja ilma kortelita, aga padenti raha
olen iga aasta ära maksnud, aga se
kord olen mina 63 aastad wana ja
nägemine wilets ja töö riistu ega ka
kraami ei ole kuskilt saada ja ka
tööd teha ei sa ja nüüd nõutakse
minu käest nalookisid mis minul
mitte wõimalik maksa ei ole.
Se oli 1936 aast 18 Januaril läksin
padenti saama ja padent tehti
walmis ja kästi 10 rubla eest
markisid tuua ja päewa pilt
anda ja keik oli korras aga see
Nagu maja katus...
Suitsu sina Just...
Kerget jääle maandus
vahva lendur Juss.
(Tuisust, jäisest udust
plahvatas - "hurra!")
- Noh, kas Schmidt on kodus, -
pärib kohe ta.
Ja siin samas näebki:
Tema juures Schmidt.
Annab kohe käegi -
suur ja habemik.
Schmidti kõrval teised
lumised ja jääs.
- Valmis olla reisuks, -
kajab Jussi hääl.
Kohe annab Krenkel
telegrammi nii:
Lendur Juhan Väike
täpselt neli siin.
- Puhkust ta ei pea,
mitte tundi ka.
Juba kõik on peal
Dosvidanija
Wl. Meibaum.
Pidi nii - tuli wälja teisiti.
Naljamäng kolmes
waatuses proloogiga.
Tegelased:
1. Ferdinant Toots - lõpetaja student, edas-
pidi kooliõpetaja, aasta 20.ne
2. Ine, IIne, IIIas ja IVas - studendid
3. Motja - lugemistoa juhataja; aast. 18.ne
4. Klaara, - Kooliõpetaja I astmes, aast. 19.ne
5. Wolli - tema wend, aast. 10 - 12.ne
6. Filip Tomson - mittetäieliku keskkooli
matemaatika õpetaja, aast. 25.ne
Nagu kallastelt vastu kajades,
Tõusis jälle ja ikka veel
Kõigis onnides kõigis majades,
Kuum ja lihtne kui tuleleek.
Tungis lihasse ja tungis luudesse
Kutsus, karjus ja kaasa viis.
Koidud kerkisid nagu mudised
Kerkis koitudes kollektiiv
Järgneb
veel rahva vaendlaste üle
Kaesoleval Palume Edasi toimetusel kovendada
järele uurimist meie isamaa äraandja
gruppi looja "Smesnovi" üle kes oli kolvetu
Trotskistide tsentri liige Tomski kasutäide,
mille kohta juba mina sonumeid saatsin
NKVDse. Et tõesti "Smesnov" on
Trotskistliku tsentri liige, ja töötas nende uvides
see selgub järgmisest
Asi oli nii see oli 1936 aastal s.a sell
korral kui Patakovitsi kolvetu meie
isamaa äraandjate kamp igistas sargi
vael töödates salaplaane meie kodumaa
araandmise plaane. jne
Trotskistide plaan oli luua riigivastased
gruppid endistest kulakutest meie kolhoo-
sidesse. Ja kuidas saab Tomski selle tööga
hakkama saab selgeks järgmisest.
Kalisinski külanõukogus Luuga raionis.
5 märtsil 1936 aastal öösi tulep Smesnov
juttu ajama. Viimati seletab et tema
oli Tomskiga heas sõpruses.
kõneleb et käis Tomskiga jahil kuss
Tomski kinkis talle püssi ja jahi koera
„Smesnov" kõneleb et meie valitsuse ülemites
kohtades on palju valitsuse vastaseid.
Ta ütleb s. o. annab küsimuse kess saab
võitjaks uus tulevas sõjas." Seletades näituseks
poeg on vanem leitenant kannab 2-3 rombid
sab isa kaest kirja isa on valja saadetud
Siberisse. Kas sõja korral hakkab tema
võitlema Nõukogude valitsuse eest ise
vastab. muidugi ei
Kikas: Küll tulevad, ütle, et Kikas ja Tint
kutsusid küll siis tulevad.
Leeni: Aga mina ei saa viina kätte.
Kikas: (kurjalt). Mis pärast sina ei saa
kätte? Kui ütlen, siis mine ja täi-
da kohe. Silma pilk olgu viina-
ga siin.
Leeni: (Alandlikult) Poe mees on ju siin,
las ta ise läheb ja toob.
Kikas: Mis sugune poe mees on siin?
Leeni: Aga Tint, tema on juba, kas sa
ei tea? Wõi oled ära unustanud.
Kikas: Õigus. Noh! tähendab, vabantage,
et ma nii kurjasti sinu peale,
Mina eksisin (hõikab tasa Tinti)
Kuule Tint tule sija mis ma
rääkin.
Tint: (tuleb) Noh! Mis sa mind ehma-
tasid? Mis sa siis tahat?
Ede otsa meie saime tema kaest kirjasid
aga nüid juba ei ole ammugi saanud.
misikestki teatannet, viimase teatande
saime 15 septembril 1932. a. ja nüid
ei ole enam ühtegi teataned saanud
Tema mõisteti 1930 a 8 sept. Nüid täna
vasti sai juba aeg täis 1934 a 8 sept.
Meie ei tia kuhu poole tulep pöörata
soovime et teie meile annaksi nõu, või
võtaksi vaevaks ise ära otsida teda
ja siis kirjalikuld teatada. Meie oleme
tagan otsimise kirjasid saadnut ja
ka telegrammisd aga misikest vas-
tust ei ole saanud.
Tema adress.
See kahjustamine seisis selles, et suurem osa
6-da klassi vene keele programmist (umbes 3/4 osa)
jäi läbi minemata. Läbi töötamata osa teeb normaalse
töö juures 120 tundi 165 tunni hulgast. 120 tundi,
5 tundi nädalas teeb 6 kuud. Mis tegi Paulmann
6 kuud? Lõi lulli ja võttis palka vastu. Mis õigus
oli üle viia õpilasi, kui suurem osa programmist
läbi võtmata?! Samasugust koperdamist on
näha ka teistes klassides. Näiteks 7-das klassis
on 100 vene keele tunni hulgast 7-da klassi mater-
jali peale pandud kõigest 26 tundi pandud.
Mis tegi Paulmann 74 tundi? Kas võisid niisu-
guse latvu mööda libistamise juures õpilased midagi
omandada? Muidugi mitte. Ja ometi viidi 5. ja 6.
klass tervelt üle ning 7. klass lasti tervelt välja.
Tõesti ime oleks, kui õpilased niisuguse petmise
ja võltsimise tagajärjel vähe vigu teeks. Kuidas
talvisest õppeajast sikku sõelasse lüpsti ja mitte
tõsist õppetööd ei tehtud?
Paljudele õpilastele paistis, et see sigadus, mis
Paulmann nende kallal toime pani, ongi õpetamine.
sest Paulmann oskas mahe olla, mahedus aga ongi
see, millega rahvavaenlane omale usaldust püüab
võita. Ja oldi arvamises, et teadmised on head,
sest märgid on head ja vigu vähe.
uurimiste tagajärel tuli selgeks, A. sm.
Altsman. S. pani nemad lehte ja lehe
avalduse järgi leiti. Linnasel suured puudujäägid
selle tagajärel kõrvaltadi sm. Linnas möledrist.
Sellega tõusis Nimpsil suur vihavaen
Sni. Altsmani üle kes tema ja Linnasse
kuriteod päevavalgele tõi
1936 aastal läks postiasakonda sm. Altsmanile
kätte maksma teades, et Oltsman tingimata
seal on, siis on talle paras külma tööriistaga
anda. Nii läkski korda oma viha kustutade
Altsmani üle, kus sm. Nimps Tormas oma
noaga peale ning küsides Altsmaniet.
kaua veel mõtled mind ja Linnast lehte
panna. Aga siiski sm Altsman sai oma
osavusega Nimpsi käest. Kogu jooksta
Sel tagäjärel jättis Nimps teiseks korraks
Altsmalile kättemaksta. See olinus ja suur
kokku kõrge jälle endise Altsmaniga
V. Juhkum.
Mai ööl.
(fragmente romanist "Mere tõus".)
(Damoklese mõõk.)?
Politseijaoskonna ülem härra Sahak oli wihane
kommunistide ja linnapolitsei ülema Raasi peale. Raas
andis käsu, et kõik jaoskonna ülemad peavad täna öösel
isiklikkult politsei jaoskondes viibima. Kommunistid
suutnud viimastel päevadel linna jälle kihama panna.
ja mine tea mis plaanid neil täna ööseks sooritadud
Aga härra Sahakit oodati ju mai vastuvõttele! Terve
nädal valmistadi selleks ette, et see "itaaliöö" saaks möö-
duma nii nagu see kohane nooblitele rahameestele.
Ja nädala päevad kujutles Sahak omale ette pilte, kui-
das kõik saavad imestama tolles "mis võib härra Sahak."
Juba nüüd nagu kuulis ta omale tifirambe: "Vaat' kus
Sahak! Bravo Sahak!"
Praalida härra Sahak oskas suurepäraliselt, ta
oli sellel alal virtuos-kuntsnik. Ta näitas teistele
kättesaamata oskust raha välja anda, oskas nii praali-
da, et kõige suuremad skeptikud ka imestasid, kuid
teisest küljest oli härra Sahak ka kunstnik rahamuret-
semises. Temale osutus aga raha muretsemise kunst
Purpuriga õhtaviire
veel kord päike ilustab,
siis tasa hiilib pimedus,
huiked kostvad üksikud.
Meid ei võida väsimus,
tulist rauda raiume.
Lööklased ei rauge, väsi,
oma plaane täidavad.
Wõimsalt töötab tugev käsi
ajaratast pöörates.
Tuleviku koidupunas
näod meil rõõmsalt särawad.
Revolutsiooni tules
kõik maad ja rahvad lõõmavad.
Kõwemini paugu vasar,
kiiremini tööta nüüd!
A. Lust
1/19 - 34a.
võib suitsetada, neelud käivad peal.
Jüri ja Loo kadusid puuriidade vahele. Loo ees Jüri
järele tegid nad mõned käänakud haluvirnade vahel
kuni viimaks Loo kuskile koopasse puges, Jürit oma järele
tirides.
- Siin võid teha mis tahad.
- Ole meheks, - Jüri pistis mokkade vahele paberossi, tõm-
bas tikku ja selle valgusel ulatas Loole teise paberossi.
Siis istus jämeda halu otsa.
- On keegi tulnud? - küsis Jüri, kui juba pool paberossi
paari sügava tõmbega läbi oli. Halgude koopas värise-
sid kaks kollast täppi.
- On. Neli juba siin.- vastas Loo.
- Nii. See on päris tubli. Kutsu siia.
- Kõik korraga.
- Ei, üksikult.
Loo väljus koopast, sülitas paberossi põlevale otsale,
viskas koni maha ja siis tampis seni koni otsas jalaga
paberossi
kui veendus, et pabeross kustnud. Jüri aga imes ikka
innukalt ja matsutades, nagu laps ema rinda...
Võis kindel olla, et ainult üks inimene oskas siin
puuriidade vahel ööpimeduses liikuda - ja see oli Loo,
öövaht, teised aga oleks paari sammu järele oma silmnäo
Omal ajal ingliseelne ajaleht "Museow Daily News" aitas
siin wabriku töölisi Karkowis wabrikus ettetulnud segasid
asju õige heasti, kauni eduga selgita ja korda ajada.
Mõned oleksid siin walmis oma emakeeles,- kas saksa
juudi ehk poola keeles meie kooperatiivi segastest asja-
dest seletama - kuid mis poolest siis eestikeelgi pahem
on, - kui kohalises keeles ei suuda seleta, siis eks see
ole ükskõik, wõib ju eestikeeleski ütelda.
Meile on igasugune hea abi tarwis - ka juriidiline ja
kõige pealt rewkomissioni liikmetele, neile kes rewideerda
tahawad, kes huwitud on, et rewideerimine saaks läbi
wiidud ja akt kokku seatud nagu kord ja kohus.
1. XII. 35.
teha, wõib rehkendada Kahe, maksimum
kolme ülesastumisega; samuti muusi
alal. ja laulu alal. Teaatri ettekanded
nõuawad pikemat aega, seepärast need
soowitawad ei ole, päälegi arvestades, et
kuuljate ringkond väike on.
Ma palun siin et Haimaja need kaks
küsimust praktilisele lahendamisele wõtaks,
Põhimõtteliselt kõlastasin selle küsimuse
siis Bausega Moskwas olles kokku.
Mis tingimata waja - see, et iga prog-
ramini ees oleks wäike sissejuhatus, -
wenekeeles pikemalt eestikeeles lähemalt
et kuulajad, teaksid millest jutt. Las
seltsimehed, kes raadiosaadete alal sääl
töötawad, säewad programmid kokku
mida nad anda wõiwad.
ja saadawad mulle, ma siis juba annan
ametliku tellimise. Edaspidi hakkan
süstemaatilisi tellimisi saatma Har-
majale eesti keelsete edasiks raadio kunst
saadete pääle. Tingimata oleks waja mõni
raadiosaade Puschkinile pühendatud
Weel wäike küsimus. Ma kuulsin et wiiuli-
Kunstnik Scherbakow kawatseb ringsõidule
sõita. Ma pole teda kuulnud ja ei tea kas ta on
tõeline kunstnik wõi hää orkestri kontsert-
meister. Mulle on orkestrile waja hää kontsert
meister palk ühes soolaga 1000 r. (Osk 500, 50 rub. s.a.
ja tuba. Nii esimesel kui teisel juhtumisel saan
teda kasutada.
Mart Päärul oli lehm
hobune. And. kolh. ühe wana
wankri
Igal lugejal peaks ometi
mulje jääma mis oli siin
põhjuseks, et korraga pidi
lagunema näit oli kolhoosis
juba 14 majapidamist
ja nüüd järele jäi 6 kulaklist
majapidamist, ei mitte majap.
waid 5 kulaklist inimest.
sest teised teewad mujal tööd
näiteks. Rauk peab te sulast
kes käib kolhoosis tööl nimi
(Jaan Kuusik) siis peab tähenda
et see kul. Rauk on ka kolhoosi
liige; Kuna tema endine krunt
on tema oma kasutada.
Ja niisama Jüri Lepikul
Maali Kuusikul. Tõeste
on siin asi hull, sest kulakutel
oli suur woli ja õigus möödunud
aasta iseäranis Volosowi raionis
kui me loeme neid kohtu protsessi
Astusin 1934a. tehnikumi õppima. Kohe nägin, et
siin tehnikumis õppida on raske majandusliste tingimuste
pärast, igal pool oli korralagedus. Tahes siia
paremat korda luua hakkasime ajalehtedesse kirju
tama siinsetest wäärnähtustest. Esimeseks kirjutasime
1934a Edasi'sse". Direktor andis kohe peale seda
"agentitele" ülesandeks wälja selgitada kes need on kes
julgewad teda kritiseerida. Öeldi et siia on sattunud
Tarwis nad wälja lüüa
Sinowjewi grupe. Teine kokku-põrge direktoriga oli
peale "Len. Prawda" lehe tüki, siis oli õiendusi walmis
kirjutatud ja sunniti meid tunnistama, et kõik on
wale mis leht kirjutab. Ja kui juuni kuul Maade
Osakonda teadaande kirjutasime, et söögimaja kinni
on, siis läks asi hoopis hulluks. Nüüd ei hakanud
mitte ainult direktor meid wäljalöömisega hirmuta-
ma waid sõitis ob. Maade Osakonna kaadrite juhataja
ja ütles, et kõik 22 inimest on tarwis koolist kõrwal-
dada. Kui partei sekretär kuulda sai, et mingi-
sugust teadaannet kirjutatawat, siis hakkas ta
käima tubasi mööda ja hirmutama õpilasi järg-
miselt: "Mis põrandaaluseid lendlehti teie wälja
lasete? Andke heaga kohe siia ehk muidu kõlis-
tan NKBD-esse ja lasen teid aresteerida".
Sõerd wõrdles lihtsat teadaannet, mis wastawasse
organisatsiooni oli saadetud lendlehtedega, selle ase-
mel, et ta oleks midagi teha püüdnud söögima-
ja avamiseks ehk muude puuduste parandamiseks.
Ja teisest ajab kolhosi esimes isikliku jonni
noorteühingu sekretääriga Taali Evaldiga.
Sm. Taal Evald, kes seisab 1925 aastasd noorde
ühingu rakukeses, kes töötab noorteühingu
sekretäärina 31-33 astani.
Evald Taal ei ole mide Paul Taali poeg vaid
tema poja poeg, kes on 20 aastad vana.
Sellest on möötunud 15 aastad tagasi kui
Paul suri. Ja 60 aastad sellest tagasi
kui vana Paul oli rahva kooliõpetaja,
Mina seda ütelda ei või, misugune kooli-
õpetaja tema oli. Võtame näituseks Pauli
poja Tõnise kes on 17a. parteis ja punavääe
komander sabasa, ja võitles 17a. Nõugokude
valitsuse eest. Praegu tema on Lesno-ma
Gunina kooli savetujus.