Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
warrandus saab mütud, siis saab ka
se Karl Zettermann palk makstud, selle
järrel nimmetud Hinnaga.
1 Kuub ,, 3 Rbl. 50 kop.
2 Särki ,, 2 ,, _ ,,
2 pari Sukki ,, _ ,, 60 ,,
2 ,, Kindud ,, _ ,,  30 ,,
2 ,, Püksa ,, 1 ,, _ ,,
4 klm. Rukkit 2 ,, 40 ,,
5 klm. Odre  2 ,, _ ,,
Summa 11 Rubla 80 koppikud
No 35 Körwamoistetud: Maddis Awenburg
saab 24 tundi wangi pandud, trahwiks;
et ta Mihkel Kellmanni on lönud.
No 28 All sai Wilhem Tein Hakenrichter kohto
sadetud, agga Hakenrihter satis nimme-
Wilhem Teini taggasi trahwida.
Moistetud Wilhem Tein saab 15 Hopi witso trahwiks
et ta omma emmad lönud.
Kohtowannem W. Romann +++
,, ,, J. Jungermann +++
Kirjutaja A. Temant. _
Pärriskohtopäew 4 Nowember 1869 No 21.
,, Kõrwamees J Holsmann
J. Jurgermann
Piwarootsimoisa Baron Alexander v. Hüene kaewab:
Paidla peremees Mihkel Hobmann on Rukkiorasepõllu
lasknud ära süia ja tallata, keda Talitaja, ja kohtome-
hed on ülewaatnud; - ka on põllu aiad kogoni lagund.
Paidla peremees Mihkel Hobmann ütleb: Wanabere
Loomad on mino Rukkiorase sees käinud, mina olen
mittu korda Wanabere Loomad wälja aianud,
ka olen ma peremehele üttelnud: Et ta omad Loo-
mad peab hoidma; ja olen ka moisas Baron
Herale seda ütlemas käinud.
Liso Schneider on ühe korra Wanabere kolm Härga
wälja aianud, ja Jüri Lill Lambad ja Hobose,
mina ise olen monda korda neid wälja aianud.
Ja Wanabere Loomad käisid Oksaperemehe Aiast
sees sest Oksa põllu Aed on kogoni lagund.-
Piwarootsi Talitaja Juhan Zettermann ja
Nehhato Talitaja Jüri Aumann, Kohtokõrwa-
mees Jürri Holsmann, Tenis Preimann on
need Orased üle waatnud ja tunnistawad: Paid-
la orase põld on tallatud, ja kahjo selle tallamis-
se järele oleks olnud kolm tsetwerti, aga Orast
ei ole selle põllu peäl, sepärrast ei saa Orase sö-
misest nenda palju aru.
Oksaperemees Jaan Oxbusch ütleb: Minu
Aed on lagund ja 13 October tegin mina oma
Aia augo ülles.
Wannabere peremees Jüri Pais ütleb: Minu
Rötto perrese kassukast otsima, ja leitsin ka sealt
nüüd kui minna kassuka kätte sain ütlesid nemmad
et Ado on leidnud selle kõrtso eest reggede wahhelt
maast agga se on walle, selleprrast pallun siit
walla kohhot Adod trahwida._
Rötto Johhan Adler sai ette kutsutud ja kussitud
kuddas selle kassukaga luggu on ja temma räkis
nende sonnatega: - meie ollime mollemad minnu
wennaga jonud, ja minna ei tea kuddas se kas-
sukas meile tulli. Ado utleb et temma olla
selle kassuka Obboste jalgade alt maast wot-
tnud. muud minna ei tea ühtegi räkeda._
Ado Adler astus ette ja räkis: minna ollin
jonud, ja näggin et kassukas obboste ja regge-
te wahhel maas olli Juhhan wottis sealt
maast ärra ja wiskas minnu ree peale
ja minna tõin kojo._
Et nende Rötto meestel Kahhe
suggused juttod on, Juhhan ütleb et
Ado on leidnud ja Ado ütleb et
Juhhan on leidnud ja temma ree
peale wiskanud, on selgeste teada
et nemmad need wargad on
selleperrast maksawad nemmad
selle Hindrek Krintalile temma
päwade eest mis temma on kullu-
tannud 1,20 kop, ja walla laeka
trahwi 2 Rbl hobbetad. _
Nehhatust Ewa Ots astus walla kohto ette ja räkis
12l Februar
omma kaewamist nende sõnnatega: Tännaperre
Tonnis Hans minnu tütre enne aastat tenis-
tussest lahhti laskis, minnu tutre aasta olleks
tullewa aasta Jaanipäwa aegus tais saanud ja
nüüd kunla pawa aegus lasti tedda lahti,
nüüd pallun kohhot sedda selletada et Hans
temma palga ärra maksab.
Tännaperre Hanso naine Wio Pärkmann
astus ette ja räkis: seitse näddalid enne Mehki-
päwa tulli Ewa tüttar meile ja künla päwa
aegus lasksin minna tedda lahti, selleperrast
et temma Hanso taskust rahha warrastas, sedda
minna küll ei tea kui paljo, Karli, Hanso vend
näggi temma kastist sedda rahha ja ka
sedda 1/2 koppikast mis Hans Pernust olli
saanud, Marri on jo minnu kaest kätte sanud
1/2 lb Linnu 2 1/2 lb willo 1 rättik 33 kop rahha, ja kewa-
tel on temmal weel sada 1 särk sedda temma
saab ka kätte
Ewal tüttar Marri ots saab säduse
ramatu § 471 kolmantama tukki
järrel omma tenistussest lahti.
Piwarotsist Liso Neider astus kohto ette ja räkis:
12mal
Februaril
Jaan Eilmanni käest olli minnul kaks lammast
söma peal need olled ühhe aasta minnu söta ja
nüüd ei maksa temas minnule sedda sötmist
mitte ärra, minna tahhan kahhe lamba pealt
4 Rubla sada.
Jaan Eilmann astus ette ja räkis: Minna
lubbasin agga nende lammaste sötmisse eest
nende willad ja talled, muud middagi, agga
et lambad tallesed ei olle toonud ei wõi
minna ka selle ette ühtegi parrata, selleperrast
tahhab temma minnu käest 4 Rbl sada, agga
minnul ei olle sellepeale ühtegi kaupa, muud
kui talled ja willad. _
Liso Neider on nende lammaste
willad saanud sootmisse eest, ja
et lambad tallesid ei olle tonud
ei (olle ka) wõi keski selle ette
parrato peab temma nende willate-
ga rahhul ollema._
Patsalo Illasti ja Nehhatu Piwarotsi walla kohtos sel 28mal
Februarel 1868
kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem
Uewarblast Jaan Wesker astus ette ja räkes omma
kaewamist nende sonnategga: Minnu tüttar Trino
olli Patsalo waldas Kalliste Mardi jures tenimas
ja Mart laskis tedda enne aastat lahti, minna
ei tahha muud ühtegi kui et temma aasta peaks
tais laskma teenida, sest ei nuud wagga kallis
aeg on ja minna tedda söta ei wõi._
puddeli keldre auko, ma toon puddeli enne
moisa
ärra. Siis tullin minna pudd Kirjotaja
jure, ja Karl Kusekänd läks puddelid ärra
wõtma, kui meie Kirjutajaga taggasi läk-
sime siis olli jubba Karl Kusekand ärra läi-
Koolmeister M. Turmann rägib: Kui minna
hommiko ülles tousin, siis kuulsin ma
ühhe wõera heäle koli toas ollewad, ja
küssisin omma Poea käest seäl? Poeg
wastas: Karl Kusekänd, ja ma kuulsin ka
Wõtme kõllina koli toas, ma läksin Koli
tuppa, ja Karl Kusekänd olli toas, siis ma
ütlesin minne siit ärra Karl, mis sa siin teed
koli laaste tüllinaks.
Koli lapsed Edo Perkstein ja Liso Lauersohn
tunnistawad Karl Kusekänd wõttis kolm
Wõttid püksi taskust wälja, ja panni
kue tasko, need ollid nahk Rihmaga kin-
ni ühtes kimpus, sedda näggi ka Kool-
meistri Poeg Mihkel Turmann
Koolmeistri Poeg Mihkel Turmann
ütleb: Minna tullin merre ärest, ja
näggin: Et Karl Kusekond olli meie
Kolitoas Pingi peäl ja wõttis ühhe
Wõtme kimbo püksi taskust wälja ja
panni Poue tasko.
Nehhato Tallitaja Jürri Aumann
andis ülles: Et temma ühho Muuk
Wõtme Karl Kusekänno käest on kätte
sanud se on olnud sedda wisi.
Meie läksime moisast Renti maks-
mast, ja ollime Randwälja Kõrtsus
siis läks Karl Kusekänd Randwälja Wannakõrtsmi-
kuga Rabbelema, ja pillus ühhe wõtme omma
taskust wälja mitme mehhe nähhes, ja minna
wõtsin selle ärra, se on minno käes, ja teeb ka min-
no Aidaukse lahti.
Karl Kusekänd ütleb: Minna ollin nattoke
Winane (joobnud) ja läksin Wina Keldre auko
selle pärrast et ma nattokest piiska olleks sanud.
Öwaht küssis mo käest 1 korter, agga ma lubbasin
tale poole toopi ehk toopi kui ta ülles ei
rägiks; ja weel puddeli ma wõtsin Kahhato
kõrtso jurest kasa, mis ma talwe senna Haggade
sisse pannin selle pärrast ma puddeli wõtsin
et ma Keldrest piiska olleks sanud, muud
keddagi ma ei tea mis ma ollen Öwahhile
räkinud._
Kohtopeawannem W. Roomann
Kohtopäew tunnistusse meeste ees peält kuuljad
sel 10 Aprill 1869 No 7 Moisa Wallitseja E. Kumm
Metsa Opmann Henke
Tallitaja abbim K. Kusekänd.
Retseppa Mihkel Pootsmann rägib: Et tem-
ma tütruk tulnud Hommiko Magasini Aida
wahhist päwa touso aegas, ja annud temma
Naese kätte 1 puddel Wina, mis ta üttelnud
ennast leidwad Jurtsi aia  käro jurest Maan-
de peält; puddel olnud alt nattoke sauene
ja selle pudeli peält olnud nattoke Wina
ärra woetud arwata kortre jaggo_
wälja minnema, sepärrast et Mihkel on Wabbadik
ja Maddis Awenburg perremees; ülle selle mak-
sab Maddis Awenburg üks rubla Mihkel Kell-
mannile selle hopi eest.
Mihkel Kellmannil saab kaks näddalid aega
lubbatud kohta kulata
Mihkel Kellmann pallub Protocolli. Hakenrihtri jure
Nehhato ,, Tallitaja kaewab: Sarrawiko Maddis
Awenburg ei olle läinud Perremehhe palki toma
Sarrawiko Maddis Awenburg ütleb: Perre Naene
(minno omma Naene) ei annud mulle Hob-
bust ja Mihkel Kellmann ei annud mulle Wankert.
sepärrast ei woinud minna palki tema minna.
ma läksin Tallitaja jure ja ütlesin sedda.
Maddis Awenburg Naene Ann ütleb Hobbust
minna ei keelnud.
Mihkel Kellmann ütleb: Minna lasksin
Wankre ärra märi, egga keelnud Wankert
Moistetud: Et Maddis Awenburg Sarawiko
kohha peäl ei olle omma perremehhe õigust
üllespiddanud istub temma 24 tundi
kinni trahwiks .
Mihkel Kellmann kaewab: Maddis Awenburg
löi minno Pea löhki, minna ei tea miks pär
rast
Maddis Awenburg ütleb: Mihkel Kellmann
peksis mind enne, ja siis lõin minna Reh-
he Rehhaga Mihkel Kellmannile Pähha.
Mihkel Kellmann Naene Liso tunnistab:
Maddis Awenburg wöttis Penki piddi
löma, ma wötsin Pengi ärra, siis löi Rehhe
Rehhaga Mihkel Kellmannile Pähha, selle
peäle wöttis tedda karwo piddi tahha.
Maddis Awenburg Naene Ann tunnistab:
Maddis Awenburg piddi Pingiga Mihkel
Kellmanni löma, agga Kellmanni om-
ma Naene tombas Pingi taggasi, siis
löi Rehhe Rehhaga Mihkel Kellmanni-
le pähha, egga lasknud enne lahti kui
minna hammustasin temma kät, siis
ta laskis lahti.
Kohtomehhed watasid sedda järrele: Mihkel Kellmannil
on Auk Peas (:Pealöhki:) ja Maddis Awenburgi silma
näo peält marraski ärra, ja Ninna peält tük ärra.
Mihkel Kellmann ütleb: Minna ei olle mitte Mad-
Moistetud: Mihkel Kellmann peab maiast wälja
minnema, sest Maddis Awenburg on Perremees
ja Mihkel Kellmann wabbadik, ülle selle maksab
Maddis Awenburg 1 Ro. Mihkel Kellmannile
selle werrise hopi eest.
Mihkel Kellmannile saab aega antud kaks nädda-
lid kohta kulata.
Mihkel Kellmann pallub Protocoll Hakenrih-
tri kohto.
Lane Karl Lamberg kaewab: Nende järrel nimme-
tud meeste Hobbosed käisid minno Wilja sees
ja tallasid minno Rukkid, Odrad, Nissud,
Läätsed, Linnad, Kaerad, ja Kartuhwlid ärra.
Metsawahhi Ado 1 Hobbone
Wanna Hans 1 ,,
Soppaaugo 1 ,,
Männiko Erik 1 ,,
Peetri Jürri 1 ,,
Hindreko Jaan 1 ,,
Kartuhwli Jürri 1 ,,
Kalliste Ado 1 ,,
Jema 1 ,,
Tallitaja abbimees Mart Walsberg on sedda
waatnud.
Kalliste Ado, Soppaauko, ja Kartuhwli Jürri
on kohto tulnud kutsumisse peäle, teised
ei olle tulnud.
Moistetud: Jgga Hobbose peält saab Karl Lam-
berg 1 klm. Rukkit, ja need kes ei olle kohto
tulnud makswad igga üks § 1118 Järrele
35 kop. Walla Laeka; se on:
Metsawahhi  ,, 35 kop.
Wanna Hans ,, 35 ,,
Männiko Erik 35 ,,
Peetri Jürri 35 ,,
Hindreko Jaan 35 ,,
Jema 35 ,,
ja karjus monda korda egga kuland keeldo.
Moistetud: Jaan Markus saab 24 tundi
Wangi pandud selle karjomisse eest.
Kohtopea-wannem W. Romann
,, Kirjutaja A. Temant.
Pärriskohtopäew sel 22 Juli 1869 No 13.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem:
W. Roomann
Abbimees: Jürri Holsmann
Jürri Jungermann
Tennis Preimann
Nehhato Tallitaja kaewab: Et need järrel
nimmetud mehhed ei maksa omma wanna
wõlga ärra:
Wilhema Ado Reimann 5 Rbl 35 kop.
Kangro Ado Mihkel Kangur 1 ,, 59 ,,
Kähmo Ado Kusekand 1 ,, 32 ,,
Kopli Jaan Tamberg ,, ,, 25 ,,
Kudi Jaan Mälzer - ,, 33 ,,
Kamsa Sauna Jaan - ,,15 ,,
Tannaberre Hans Sternberg 1 ,, 27 ,,
Reino - ,, 64 ,,
Lillejuhhani - ,, 30 ,,
Leo Allika - ,, 30 ,,
Pällama - ,, 10 ,,
Lillejaani - ,,10,,
Saksa S. Jaan Koppelmann ,, - ,,
Need nimmetud mehhed on se järrel nimmetud Rahha
Tallitajale wälja maksnud.
Kähmo Ado Kusekänd 1 Rbl. ,, kop
Kudi Jaan Mälzer - ,,18 ,,
Lillejuhhani - ,, 15 ,,
Lillejaani - ,, 10 ,,
Teised peawad eddespiddi sel aastal ärra maks-
ma keige iljem 1 ,, Oktobril 1869.
Piwarootsi moisa wallitsus kaewab: Et Wabbadik
Männiko Juhhan Reimann on nimmetud moi-
sa Kartuhwlid öse ülleskiskunud moisapõllal.
Männiko Juhhan Reimann ütleb: Minna käi-
sin öse üllewel nimmetud Kartuhwlis ja Noor
Herra wöttis mind kinni.
Moistetud: se lähhab Hakenrihtri kohto.
Sest se on põllu wargus.
Häddakohtopäew sel 2 ,, August 1869 No 14
W. Roomann.
Moisa Wallitsus kaewab: Et Patsalo pärris
Herra on Retto Juhhani kinni wötnud, kes
ühhe koorma pudega Watla pole läinud; neid
puid arwata 2 jalga
Retto Juhhan ütleb: Baron Herra wöttis mind
kinni, ja minna wõtsin need puud omma kotto
omma põlletamisse jaust, mis ma Talwe Tulli-
murrust omma Heinama peält raiosin; ja taht-
sin neid Lihhula wia, ja ühhe pari pastlid
Sullasele nende eest tua.
Moistetud: Retto Juhhan maksab 50 kop.`
Patsalo moisale nende pude eest, ja peä-
le selle 1 Rbl. Illustewalla Laeka trahwi
1 Septembrill 1869 peab se maksetud
Peakohtomees W. Roomann +++
J. Jungermann.
Pärriskohtopäew 5 August 1869 No 15.
Kohtolaudas istusid Kohtopeawannem W. Roomann
Liso Wilberg kaewab: Minno essimessest Abbi-
ellost Poeg Wilhem Tein löi mind Wikkati
Löga käe pihta.
Wilhem Tein ütleb: Minna ei lönud mitte
omma Emma, waid ma lükkasin tedda.
Minna Wallakirjutaja, näggin et Liso
Wilbergi kässi sinnine olli.
Moistetud: Wilhem Tein saab 15 Hopiga
trahwitud.
Wilhem Tein jooksis ärra ja ei lasknud tarhwida waid
ütles kes mind kinni wõtma tulleb sedda ma löön._
Sai Hakenrihtri jure sadetud.
,, Abbimees J. Holmann
,, ,, J. Jungerman
T. Preimann
Pärriskohtopäew sel 19 August 1869 No 16.
Kohtolaudas istusid: Kohtopeawannem W. Romann
Marri Kruus Otto Lesk kaewab: Mihkel Idwann peksis
minno Poega Juhhanid, nenda et Pois üsna werrine
olli selle suure kaddaga keppiga kellega temma
käib, temma on isse koddo ärra olnud ja Mihkel
Idwand on temma Sauna jure tulnud, seäl
poisid kinni wõtnud ja wannemad Poega peks-
Mihkel Idwand ütleb: Minna lõin Poisi kolm
korda, sepärrast et Poisteisa ei keelnud, sest teised
käisid minno Erneste sees.
Moistetud: Mihkel Idwannd saab 10 hopi witso
Sellepeäle Moistetud: Mis No 26 all sel aastal
kaewatud saab Juhhan Reimann 20 hopi
witso trahwi; Piwarootsi moisa pollu wargus-
se eest.
,, ,, J. Jungermann
Kirjutaja A. Jemant.
pallub 4 Rublaga kannatada.
7. Wassa Mihkel maksis omma Renti ärra 34 Rbl 85 kop.
8. Retto Juhhan on pankrot.
Ka andsid Wolimehhed Protocoll ülles et nemmad
waatwad Jurtsi, Jago, Mardi Mihkle, Wanna
Mihkli ja Uesauna Krami ülle, kui Kraam
wähhem on kui wõllad siis palluwad nemmad
neid pankrotti.
Nehhatomoisa Wallitsus kaewab: Järrel nim-
metud perremehhed ei maksa omma Renti
ärra,- ja pärrib: Et nende warrandussest
saab nenda paljo mütud et moisa Rent
maksetud saab.
1. Wilhema Ado 22 R. 39 kop.
2, Kangro Ado 10 ,, 57 1/2 ,,
3, Põldtagguse 64 ,, 55 ,,
4, Jani Ado 85 ,, 80 ,,
5, Mardi Hanns 62 ,, 52 ,,
6. Ueberre 4 ,, 30 ,,
7 Reino 17 ,, 80 ,,
8. Kubja 14 ,, 75 ,,
1. Wilhema on ennast Moisa Wallitsussega selle-
tanud.
2, Kangro Ado maksis Renti 10 R. 57 1/2 kop.
3, Põldtagguse on moisa Wallitsusega selletanud.
4, Jani Ado pallub kannatada, ja ütleb:
Minnul on liig sured wõllad ühhe aastaga
minna neid maksa ei joua.-
5, Mardi Hannus pallub kannatada
6, Ueberro maksis omma Renti 4 Rbl 30 kop
ärra.
7, Reino maksis omma Renti 17,80 kop ärra.
8, Kubja maksis 13 Rbl 50 kop ärra.
Wolimehhed palluwad järrel nimmetud
perremehhed pankrotti, kui on:
Kubja, Juhhani, Enno, Mardi Annuse
Leno Lill kaewab: Minna Leikasin Kuldi Mihkel
Preimannil 4 wakkamaad Odre moisa ja palk on
samatta.
Kuldi Mihkel Preimann ütleb Se on tõssi, agga
maksa mul ei olle sest ma ollen pankrot nenda kui
kohhus sedda teab.
Oksjoni
Moistetud: Kuldi Mihkel Preimann rahhast saab Leno
Lill 1,20 kop.
Liso Lepp kaewab: Minna leikasin Kuldi Mihkel Prei-
mannil 6 wakkamaad Rukkid moisas palk samata.
Mihkel Preimann ütleb: Se on tõssi.
Moistetud: Kuldi Mihkel Preimanni Oksjoni rahhast
saab Liso Lepp. 180 kop.
Häddakohtopäew 29,, Nowember 1869 No 24.
Kohtolaudas istusid: Kõrwamees J. Holsmann
Karl Pitner ja Tennis Allmann leppiwad ärra selle
peäle, et Karl Pitner annab Tennis Allmannile
4 wakka Rukkit.
4 ,, Odre,
8 ,, Kartuhwlid,
1 Llb. Kalla
1 Llb. Lihha
1 Paits Härg kewwadel kahhe aastane, ja södab
ülle talwe, se Willi on agga Naese palgaga kokko,
ja nenda samma ka Kartuhwlid, Pearahha
maksab 1869 II pool Tennis Almann isse.-
,,  J. Preimann
Kirjutaja A Temant.
Patsalo walla walitsusele
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarootsi wallakohtos sel 9ma Januaril 1869
Kohtolaudas istusid wallakohtopeawannem:
Korwamehhed: Jurri Holsmann
Jurri Jungerman astus lauast wälja
Nihhatust: Mihkel Kussmann astus wallakohto ette ja
kaiwas Mihkel Jungermanni peale nende sonnatega:
Meie ollime Wirtsus soldati Kardoni ehhitamas, meid olli
5 meest, Mihkel Jungermann, Hindrek Kammarik, Ado
Lillemann Johan Winkel, ja minna (Mihkel Kussmann)
meie piddime se rahha koik ühte kokko saama, sedda olli
150 Rubl, se piddi kõik ühhe tassa jäggatud saama, agga
temma peab 23 Rbl. kinni, mis temma peab arra jaggama.
Sedda pallun nüüd kohhot selletada._
Sai Mihkel Jungermann ette kutsutud ja küssitud
miks temma sedda ärra ei jagga; ja temma räkis: minnul
olli Wirtsu Kaubmehhega se kaub, et minna selle too ette piddin
wastama, ja nendel olli minnuga pawa wiisi kaub, Hindrek
Kammarik piddi 50 kop. pawas saama, ja teised mehhed
piddid 45 kop pawas saama:
Hindrek Kämmarik olli 50 päwa
Mihkel Jungermann olli 56 pawa ja temma ütles 58 ollema
on kohtost 57 pawa arwatud
Ado Lillemann olli 53. pawa temmaga ollen selletanud
ja temma on rahhul
Johha Winkel olli 36 päwa sedda ollen ka selletannud
nende meestel olli se kaub et piddid 45 kop pawas samma,
ja Hindrek Kammarik piddi 50 kop. saama selleperrast
et temmal Tisleri ristad ollid. _ Agga minna nendele
50 kop. pawas, ja Hindrek Kammarikule antsin 60 kop
päwas, kui minna nendele se rahha arra jaggan
siis perrin minna omma kaublemisse waewa, sest
minna ollen kauba teinud, ja Kontrakt on
minnu nimme peale ka tehtud, sedda wõib iggaüks
nahha et minnu peale on se töö antud._
Meie olleme tahtnud neid leppitada, agga
need üllemal nimmetud Mehhed tahtwad Mihkli
käest wel se 23 Rubl ärra jäggada, sedda meie
ei woi tehha sest et se ulle meie kohto on._
Patsalo Illusti ja Nehhatu Piwarotsi wallakohtos
sel 15mal Julil 1868
Kohto laudas istusid wallakohtopeawannem
Kõrwamehhed: Jurri Holsmann
Meie olleme kokko tulnud kohhot piddama
sel 15 July
agga et kohtotorahwast egga muud selletust
ei olle, ei saa ka kohto pääw peetud.
Protokoll No 13
Patsalo, Illusti, Nehhatu, Piwarotsi wallakohtos
sel 29mal Julil 1868.
Tönis Preimann
Tännasel pawal olleme kokko tulnud kohhot
d. 29mal
piddama agga et miski kaewatussi ja muud
selletust ei olle ei sa ka kohhot petud.
Patsalu Illasti, ja Nehhatu Piwarotsi wallakohtos
sel 16mal Augustel 1868.
Jurri Jungerman
Patsalo Moisapolitseipoolest noutakse et
d 16mal
Marri Prandi Kraam saab kinnipandud,
selleperrast et Marri Prant ei olle omma
kohta (Wõrkninna koht) õigel wiisil arrinud
temma on pooled maad (s.o. 20 1/2 wakkamaast)
mahha jatnud, need maad on arritud
temma katte antud et neid piddi täieste
arrima agga temma ei olle sedda mitte teinud, ka
ei olle temma sõnnikud põllu peale weddanud mis
temmale jo sui kowwaste Tallitaja poolest (kowwaste)
sai kästud, waid temma weddas weel sell 24 sonnikud
kus rukkid piddid saama küllitud, ka ei olle temmal
rukki seemet mis küllida, selleperrast jäeb se pold
kullimatta, kaks süggised on Moisa temmale
seemet annud, agga ennam ei woi temmale
sedda anda. selleperrast on Moisawallitsus nõuks wõttnud
ühte uut perremeest senna kohha peale perremehheks
wõtta, kes need maad parremaks arrib.
Ka on Tallitaja poolest kaebtussed temma
peale sisse tulnud et temmal 1 Tsehtwert Rukkid
ja 2 Tsehtwerti 3 Tsehtweriko Oddre Maggasini aita
wõlgo, ja ei olle ka eddespiddigi loota et omma
wõlga makstud saab.
Et Marri Prant on Workninna kohha
holetusse läbbi lasknud ukka minna
saab temma Moisawallitsusse sowi-
misse peale selle kohhapealt lahti
ja temma kraam saab ka kinni
pandud: esseteks selleperrast et Marri
Prant peab koik kahjo mis selle kohha-
le on sündinud maksma, ja teiseks
et Maggasini wõlg saab makstud.
Agga et meie selle asjale ei woi otsust
tehha jaeb Keiserlikko Kihhelkonna
Kohto hooleks, et Marri Prandiga
saduse järrel saaks tehtud selle
kohha rekkumisse perrast.
Protokoll No 15.
Patsalo, Illusti ja Nihhatu Piwarotsi walla-
kohtos sel 2sel Septembril 1868
Kohto laudas istusid wallukohtopeawannem
Kõrwomehhed: Jurri Holsmann
Jurri Jangermann
Woltweti walla
No 265
Ülemal nimetud walla walitsus
palub oma kirjaga 22. Septembrist s:a.
No 825 siin elawa säält walla liikme
Jaaks Pärna käest tema kogukonna
maksu wõlgasi sisse nõuda. Et aga
ette kirjutud numbri arwud natuke sega-
sed on juhtunud, siis palutakse uueste
teada anda tahta, kas nimetud Pärna
käest 4 Ro 85 14 kop. wõi 14 Ro 85 kop. ligi
ajada tuleb.
Kaheksa nädala eest olla Pärna selle
auustatud wallawalitsusele ka 3 Ro
saatnu ja palub teadust, kas see raha
peaks senna tulnud olema.
Tallitaja: P: Alberg:
Pärriskohtopäew sel 13 ,, May´´ 1869 No 9.
Kohto Laudas istusid: Kohtopeawannem W. Roomann
Mihkel Pootsmann kaewab: Et Jaan Willermann
on tedda lönud Kahwatu kõrtsus kedda Lias
Irumann, ja Panga Wilhem on näinud.
Jaan Willermann ütleb: Et lönud ta on ja Rappo-
tanud ka, agga Mihkel Pootsmann winud tem-
ma Pakko ärra mis ta senna olli tonud.
Panga Wilhem ja Lias Irumann tunnistawad:
Et Jaan Willermann on Mihkel Pootsmanni
kaks korda lönud, ja korra Rappotanud.
Mihkel Pootsmann ütleb minna ei teadnud kel-
le jaggo se pak olli Seppa Juhhan käskis mind
sedda ärra wia, ja et Juhhan pakkode järrele
waatja olli, selle pärrast ma wisin.
Mihkel Pootsmann leppiwad ärra sellega: Et
Jaan Willermann
Jaan Willermann maksab 50 kop. Höbb. Mihkel
Pootsmannile
Kustas Kusekänd kaewab: Et temmal sada on
Mihkel Wilberg käest
1 Künar 1 korter Rudulist Riet,
1 Künar takkust
Riet
1 Lamba nahk parkitud
Mihkel Wilberg ütleb: Sedda Lamba nahka on ta
wõtnud, agga Koer sönud sedda ärra, Riet ta ei
tea. Ja Kustas Kusekänd leikanud temma Ruk-
kid, ja sanud nelli tündert, temmale
agga annud 1 tünder.
Neid Rukkid on siis Tallitaja Leppiko Jaan
selletanud kedda Jürri Holsmann teab.
Moistetud: Mihkel Wilberg maksab
se Lamba nahk, ehk 50 kop. Kustas Kusekännole, agga
Riet sedda ei tea kegi, ja kahhe näddali sees peab se
makstud ollema.
Kople Ado Preismann kaewab: Et temma on näinud
kui Pällama Jaani kolm Hobbost on olnud Nehha-
to moisa Rukkis, minna läksin Rukki Hobbos-
te pole selle peäle tulli Pällama Jaan metsast
wälja, ja Perre Naene olli üllewel moisa jures
Aia äres, minna tahtsin Hobbosid moisa aiada
agga Perre naene hüdis wasto ja ma ei sanud
seäl wõtsid mind mahha kiskus karwopiddi ja
mutsis Russigaga, ja lõi puga. Sedda näg-
gi ka Hindrek Kreismann, kes minnuga seltsis
olli.
Hindrek Kreismann ütleb: Meie tullime Öse Ado
Preismanniga, ja näggime kolm Hobbost
Rukkite sees ollewad, Ado Preismann läks
Hobbosid aiama, sellepeäle tulli Pällama
Jaan ka metsast wälja ja läks Hobbosid aiama
Pällama Perre naene olli üllewel aia äres hüdis
Hobbosed wasto, agga minna ei näinud millas
ta minnust möda läks; Mäe peäl ollid naad
pitkali maas Ado Preismann ja Pälla-
ma Jaan Ado Preismann karjus appi
minna läksin senna tompasin Pällama
Jaani Ado Preismanni peält ärra, ja Ado
Preismann läks jälle Hobboste järrele.
Pällama Jaan Kärnar ütleb: Minna ollin omma Hob-
boste jures omma Heina aedas, minna kuulsin
et Hobboste Kellad joudsid kaugemale, selle Kella-
de järrele tullin minna, ja leidsin ommad
Hobbosed moisa Rukkist, agga minna ei aianud
mitte neid moisa Rukki.
Pällama Perre Naene ütleb: Et temma on
2 Parti á 15 kop = 30 kop
4 herga Karjakoplis á 10 kop 40 -
4 hobbost do á 15 - 60 -
18 weist heinamal á 20 360 -
9 hobost wiljas á 35 315 -
17 lammast wiljas á 15 255 -
13. R. 20 kop.
se rahha on Jaan Jurrisonil, Krusmannile maksta
Krusmannil on üks kor 37 weist á 30 kop = 11 Rbl 10 kop
25 do á 10 - = 2 - 50
35 hobost à 10 - 3 - 50
5 wassikast á 5 - ,, - 25
4 sigga 20 - ,,  80
Summa 18 Rbl 15 -
se rahha on Krusmannil Jaan Jurrisonile maksta
siis on sedda wahhet weel 4 Rbl 95 kop.
Et nemma Krusman sellega mitte rahhul ei olle
ja surema kohto tahhab minna saab temmale Proto-
koll antud._
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarootsi walla kohtos
sel mal
Pärriskohtopäew sel 18 März 1869 No 4.
Kohtolaudas istusid kohtopeawannem Wilhem Roomann
Abbimees Jürri Jungermann
Tennis Preismann
Marri Strenberg kaewab: Et temmal sada on 16 kü-
nart kue Ried, ja nelli Lambanahka Hans
Pergmanni käest, mis ta on Hans Pergmannile
annud kui temma mees Hindrek, on Tallinnas
olnud: Sest Hans Pergmann on üttelnud: Et temma
mehhel Hindrekul wiis rubla wõlgo on, ja kui
Hindrek on koio tulnud, siis on ta teada sanud
et temmal wõlgo ei olle, agga nüüd ei anna
Hans Pergmann ennam temma asju kätte
Hans Pergmann ütleb: Et need nimmetud asjad
on temma käe, ja weel, et temma Sullane
on Massomoisas Hindrek Strenbergiga Rahha
tööl olnud, siis lubbanud Hindrek Strenberg tem-
male wiis Rubla hõbbedad, ja ta ei olle weel
sedda kätte sanud.
Hindrek Strenberg ütleb: Et teised Sullased on
on sanud 50 Rbl. agga Hans Pergmanni Sul-
lane 51 Rbl. 80 koppikud, ja temma on
lubbanud siis Hans Pergmanni wiis Rubla,
kui Hans Pergmann temma Naesedlapsed
senni peab kui temma taggasi tulleb;
agga Hans Pergmann aianud enne kui temma
koio tullnud temma Naesed Lapsed ärra.
Hans Pergmannütleb: Et Naene on ilma
aiamatta ärra läinud._
Moistetud: Hindrek Strenberg maksab weel
70 kop Hans Pergmannile, ja Hans Perg-
mann annab need ees nimmetud asjad
walla kohus
Nehatu wallawalitsu
10 Septemb. 1890
N 384
saab palutud siin all pool ni-
metud inimestele käsku anda
et nad puudumata Teisepäewal
18 Septembril s.a enne löunat
kell 11 siin walla kohtus peawad
olemma, nimelt: Aadu Auman
Aadu ja Jaan Preismannid Eewa
Roos, Liisu Mets, Mari Kuuse-
känd ja Mari Metsis ja Wiio
Neider, - Madis Wainu kaebduse
asjus sea surmamise parast
Kohtu esinik J Truumann
Häddakohtopäew sel 16 May 1869 No 10
Watla Wallast Liso Metsis Hannusse Naene
kaewab: Et temma Rummal mees Hannus
Metsis, on Hobbose wahhetanud Nehhato walda
Ado Reimanni kätte, Ado Reimann on
temma Rummalad meest petnud, ja
ta on teise päwa omma Hobbust käinud
kätte samas, ja Ado Reimann on lubbanud
siis tagganeda kui Liso Metsis temma
Hobbose ärra toob; agga minna käsksin et
Ado Reimann minno Hobbose koio toob
sest minno Rummal mees Hannus ei lasse
mind sedda wahhetud Hobbost ärra tua; ja
Ado Reimann ei tonud mitte.
Nehhatust Ado Reimann ütleb: Minna
wahhetasin Hannus Metsissega Hobbosed
Õekülla kõrtsus ja andsin temmale kaks
Rubla peäle, kedda Hindrek Kreismann
Hannus Metsisse kätte andis, ja minna
ei teadnud mitte: Et Hannus Metsis
Rummal olli. Minna käsksin temma
Naest et ta minno Hobbose piddi ärra toma,
agga Naene ei tonud.
Hindrek Kreismann tunnistab Ado
Reimann ja Hannus Metsis wahhe-
tasid Hobbosed, ja Ado Reimann an-
dis kaks Rubla Hannus Metsissele
peäle, minna luggesin selle Rahha
. 49
ülle, ja pannin Hannus Metsisse Kinda sisse ja andsin
sedda Hannus Metsisse kätte.
Liso Metsis ütleb: Minna ei teaon ta Rahha
sanud ehk ei olle.
Moistetud: Hobbosid ei olle meie kõrwo näinud, ag-
ga et Hannus Metsis Rummal on maksab Ado
Nende omma ütlemisse järrele on need Hobbosed
mollemad Märrad, ja Hannus Metsisse Hob-
bone wie aastane, agga Ado Reimannil
saab süggise nelja aastane.
,, Abbimees Jürri Holsmann
Kirjutaja A. Temant. +++
Pärriskohtopäew sel 27,, Mai 1869 No 11.
Otti Jaan Willermann kaewab: Et Juhhan Reimann
on temma Pakko ärra winud, mis ta omma Kople,
ja seält Pernau tahtnud minna.
Juhhan Reimann ütleb: Minna käsksin Ret-
seppa Mihkelt sedda pakko Otty Koplest ärra
wia; ja minno käe all ollid ka need pakkud.
Moistetud: Juhhan Reimann maksab Jaan
Willermannile 25 kop. selle eest et ta on lask-
nud Jaan Willermanni pakko ärra wia Retsep-
Mihkli, ja ta ommal on kaks pakko oues olnud.
Protokoll 1867. No 1
Patsalo Illusti ja Nehhatu Piwarotzi walla kohtus sel 12te Decbr
Patzal
Johhan Welterberg: perremees laskis mind lahti
ja nüüd ei olle ka minnul kohta kus minna
lähhen temma ütles et temal mind ennam
tarwis ei olle, minnu aasta sab künla
päwal täis, agga temma ei tahha mind
mitte piddata: ja mis se ka aitab kui minna
tedda rioga teenin selle perrast pallun
kohtost meid selletada.
Johani perremees Willem Rautkiwwi: Johan
tahtis issi minnu jurest lahti saada, kui
minna temmalt küssesin, kas temma
paigale jaeb, ja temma ütles et temma
ei tahha mind ennam tenida, temma
aasta akkas enne Joulu pühhasid. temma
palga maksan minna muido kõik ärra
agga 2 särki saab temma kewwatel
sest et nüüd särgi riet ei olle.
walla kohhos et Wellem nenda kui
perremees peab küssima kas sullane
tahhab tenida wõi mitte ja Juhhan ei tahha
tedda tenida on walla kohhos arwanud õige ollema
et perremees tedda weel 4 näddalid södab ja temmale
tööd annab, ja siis wõib Juhhan ommale teist
perremest otsida.
Walla kohtopeawannem:
Ülemal nimetud walla
walitsus saab selleläbi palu-
tud alamal nimetud, seal elawa
siit walla liikmetele käsku anda,
et nemad Esmaspäw sel 26,, ku p.
kell 10 homiku oma wölgu jää
nud maksud siin äramaksawad.
Hans Kalmo,, - 2 rb. 6 kop.
Wallawanem: M Tamberg
Kirjutaja: Kfreymann
asemel
käima peale, ja se olli jo kündlapawa
aegus._ sai jalle küssitud kus temma selle
lapse panni, siis ütles temma. Minna tullin
wirtso postist ramatutega, ja se lahhuta
olli minnul Piwarotsi karjusmaal, siis
pannin sedda senna liiwa auku,_ selle-
peale läksime meie temmaga senna
watama, agga ei leidnud sealt keddagid
muud kui ühte Auko kus Weised ollid liiwa
seggamissi ajanud.
Kui Liso Oxbusch sai labbi kussitud olli
läbbiwatanud ja temma rinnast pima
wälja wõttnud, sai se ka ette kutsutud
ja kussitud mis temma sest arwab ja
temma rakis: se ei wõi olla et temma
nenda wähhe aega on käima peal olnud siis
ei olleks temmal mitte piima rinnas
olnud, ja sedda ei olleks weel keski tead
nust sest enne poolt aega ei sa ja keski
weel sest arro. se on selge wale et temma
ni wahhe aega last on kannud._
Leno Ristal kes on ka kulnud kui Liso
Iljo saares on oiganud sai ette kutsutud ja
temma kaest küssitud kas temma sest assjast
ka teab ja temma räkis: Minna ei näinud
Lisod kül mitte agga minna kulsin et
et üks inniminne oigas Iljo saarest se
olli uks ohto poolt ööd kui minna nodale
laksin, kui minna Seppa sauna sain ja
tupa laksin naggime meie et üks innimene
Marri
lahti ja ütles, et se wõrkninna Liso on
peale sele jäi se jut järrele ja meil laksime
kõik nodale._
Suriga Marrid ei olle mitte siin._
Moistetud: Liso Oxbusch jaeb järrel waatmise
alle ni kauaks kui Hakenrehhi herra saab
sedda asja järrel kuland._
Protokoll No 11. Exra
Patsalo, Illusti ja Nehhatu, Piwarotsi wallakohtos sel 6mal
d 6l
July kupawal 1868
Wallakohto peawannem Willem Romann
kõrwamehhed Jurri Holsman olli pudus
do Tonnis Preimann olli pudus
Mihkel Kellmann astus walla kohto ette ja
räkis: Minna pallun wallakohost Mihkel
Jungermanni käest järrel kulada, mis suggused
politsei kässud minna mitte ei olle täitnud.
sest siin on Kreiskohto Urtheil No 205 sel
18mal Nowembril 1866 kus sees seisab et minna
ei olle politsei käskusid täitnud, minna issi
ei tea sedda, ühtegi, käsku taitmatta jättnud.
wanna Tallitaja
Mihkel Jungermann astus ette ja räkis:
Minna ei tea mitte, et Mihkel Kellmann
on ühhegi kässu wastu pannud, muud kui et siis
kui Johan Täht. Mihkel Kellmanni peksis, nenda
et temma (Mihkel Kellmann) werrine ja haige olli
ei wõinud Mihkel Kellmann heinapäiwi omma
haiguse perrast mitte tehha, teised kässud on
temma kõik täitnud._ Ka lubbas Baroni
herra kaks näddalid perrast üllese ütlemist, jalle
sedda kohta Mihkel Kellmannile taggasi, agga
kas baroni herra neid päiwi temmale taggasi
lubbas wõi mitte sedda minna kül mitte
ei tea._
Jäeb surema kohto holeks:
puid raiuma, temma peab minnule minnu söma ja
Kallu taggasi maksma.
Madise Jaan astus ette ja räkis: minnul on
temmale (Johanille) 1 Rubla maksta mis minna temma
käest laenasin, ja minna maksan sedda warsti temmale
ärra._
Meie olleme sedda järrele arwanud et
Johan Sippelgas maksab Mihklele 11 Rbl somma
ja kullu rahha ja saab 7 Rbl weel Joh taggasi
makstud._ Mollemad ollid sellega rahhul
1 Rbl
Maddise Jaan peab se rahha 14 päwa sees arra
maksma. _ d 9l Januar 5 Rb
Piwarotsi
Patsalo Illusti ja Nihhatu walla kohtos
sel 18mal Oktobril 1868
Wellem Roomann
17ma Protokolli 28 tükki jure sai moestetud: et Marri
18l okt.
Auder mitte senna ei lähhe, ja tahhab et tema
mees peab temmale ühhe astase moona
andma kellega temma rahhul on, ja temma
ei tahha ennam illmaski omma mehhe käest
ennan sada olleme meie moistnud et
temma saab; omma Mehhe käest
1) 2 Tundrid Rukkid
2) 1 do Oddre
3) 2 do Kartohwlid
4) 1 tower Kalla
5) 2 pari pastlid ehk 50 kop rahha
6) 1 Padda ehk 50 kop rahha
7) 1 Wok
8) 1 Wikkati
9) 1 Sirp
10) 1 Kapp
11) 1 Külimit soola
12  8 Rupla temma omma lehma rahha.
kui Marri need on katte sanud tahhab temma
elloaeg issi ennast toita.
Peale selle kui se sai moistetud sai ka Janile
ette loetud kellega temma mitte rahhul ei
olle, ja pallub Protokolli walja.
d 18 okt
Gustas Alberg astus kohto ette ja kaiwas nende sonnatega
Meie heinamad Urgetu Johkamil, Ranna Mardil, Matto Janil
ollid weistest sodud ja kuhjad ärra kissutud, ja saime
kulda et Joggetewahhe Mihkli Tosi perremehhe ja Kokka
perremehhe weised ollid sedda teinud: meie läksime
siis Jõggete wahhele sedda asja kulama ja neid keel-
ma ja kui keelnud ollime laksime meie Kahwatu
kortso, et seal Jõggedewahhe wannamehhega räkita
kes seal olli, ja kui meie temmaga ollime ärra
leppinud, tulli Mihkel ja hakkas minnu selja
tagga kaela rättikust kinni ja tahtis mind
lämmatada minna ei teadnud estest, mette
miksperrast se olli, agga perrast ütles tema
et meie olleme temma naist kohhotannud
agga se on selge walle sest meie ei nainud
temma naist mitte kustkilt poold, nuud
tahhan minna et kohhos sedda minnu
kaela rattikust kinni akkamist arra selletab
sest temma olleks toeste mind lammatanud
kui minna mitte temma kaest ei olleks
lahti pasnud._
Joggede wahhe Mihkel astus ette ja sai kussi-
tud miks perrast temma on tahtnud Gustast arra
lammatada ja temma räkis: Minna laksin
Issad kojo kutsuma ja hakkasin temmast kinni
ja ütlesin te et temma peab tullema meile
Protokoll No 20
Patsalo Illusti ja Nihhato Piwarotsi wallakohtos sel 11mal Nobr
Korwamehhed Jürri Holsmann
Meie olleme tännasel pawal kokko tulnud kohhot
piddama agga et Kahtorahwast ei olle jäeb se
pääw piddamatta.
Protokoll No 21
Patsalo Illusti ja Nihhatu Piwarotsi wallakohtos sel 2te  Deceber
Jaan Potsmann astus walla kohto ette ja Kaiwas Willem
Teini peale nende sõnnatega: Minna lainasin
temmale Lihhula lada aegus 6 Rubla rahha ja temma
ei tahha sedda nüüd katte maksta, ja ütleb et
miks minna ni luhhikesse aja peale sedda siis
laenasin kui nüüd tahhan jo katte sada, sedda
pallun nüüd kohhot selletada._
Willem Tein astus ette ja räkis: Minnul on kül maksta
agga praegus ei saa sedda minna mitte enne maksta
kui minna omma töö rahha Wattla moisast kätte
saan siis maksan sedda wõlga kohhe ärra._
Moestetud.
On Willem Teinile kunni 15ma Januari
kuupawani aega antud maksta kui siis makstud ei
olle saab temmaga üks teine nõu petud.
Karel Edwant astus ette ja kaewas Tamba-Rentnikko
peale et ei olle temmale mitte head heinamaad annud
kellega temma rahhul on.
Tamba rentnik Jurri Jurrison astus ette ja räkis:
Minna antsin nenda kui meie kaub olli 1 Tinima
keskmist heinamaad ja Karli jättis sedda niitmatta
ja tahtis et minna temmale koige parremad piddin
andma, ka lubbasin minna temmale et tema woib
karjasmaa peald ommale heina niita sest seal olli
wägga hea rohhi ja lomad ei joudnud sedda ärra
süia, minnu ommal ei olnud ka aega niita.
Et Karel Edwant mitte sedda heinamad
ei olle ärra niitnud jäeb tema sest ilma, sest
et Rentnik ka karjasma pealt on lubbanud
niita agga tema omma kangusega mitte
ei olle niitnud kannko Karli issi omma
kahju._
Patsalo Illusti ja Nehhatu Piwarotsi wallakohtos sel 9mal Dcbrb
Korwamees Jurri Holsmann
Tönis Preismann ei ollnud
Patsalo moisa wallitsus kaewab all nimmetud
meeste peale Protokoll et on laewa pealt taht-
nud warrastada. nimmelt Jagomardi Jaan Willika
poisid ja Panga Johan.
Said Willikapoised ette kutsutud ja küssitud miks-
perrast nemmad senna on läinud, ja nemmad
wastasid: meie läksime laewa watama meil ei olnud
miski kaes.
Jagomardi Jaan, Minna läksin muido Laewa
watama, sest minna tahtsin Pidderist minna merre
Mudda lahti raiuma, minnul olli Sahha raud kasas
kellega sedda lahti raiuda._
Panga Johan ei tulnud mitte kohto ja saab
ilma temmata otsus tehtud._
Hindrek Strenbergile taggasi, siis sewiis on Rubla po-
leks arwatud.
Peakohtomees: Wilhem Roomann
Kirjutaja A. Temant.+++
Pärriskohtopäew sel 1 Aprill 1869 No 5.
Kohtolaudas istusid: Kohtomehhe eest
Abbimees Jürri Holsmann
Liso Markus Liasse Lesk kaewab: Et Juhhan
Reeki essimenne Naene on temma käest
kahheksa aasta eest ühhe särgi wõtnud, ja weel
seitsme aasta eest 1 Lamba nahk ja 1 lb Willo,
nüüd ei maksa Juhhan Reek neid nimmetuid
asjo ennam ärra.
Juhhan Reek ütleb: Et ta ei tea keddagi wõlgo
ollewad.
Liso Markus ütleb: Et Ewa Markus teab sedda
et temmal on need nimmetud asjad Juhhan
Reeki käest sada; agga Ewa Markus on nüüd
Sakko moisas tenimas.
Moistetud: Juhhan Reek maksab Liso Markus-
sele se Lamba nahk ehk 35 kop. hõbbedad, agga
teistest asjadest ei sa ennam keddagi sest et
Liso Markussele keddagi tunnistust ei olle;
ja Ewa Markus on temma Wõeras tüttar,
sepärrast ei woi Ewa Markus tunnistaja
Marri Adler Mihkle Lesk kaewab: Et temma
surnud tüttar on Retseppa Mihkli Poots-
manni jures teninud ja on soda jänud 1 Selik
nüüd ei anna Mihkel Pootsmann tem-
ma tütre selikud temma kätte.
Mihkel Pootsmann ütleb: Et temma on
ühte Selikud pakkunud, agga Marri Adler
ei olle mitte sedda wasto wõtnud, ja temmal ei olle
sekord woimalik temmale teist anda, agga tullewa
aasta siis annab ta ühhe teise.
Marri Adler wõttis selle seliko kohtolaudas
ilma kohtomoistmatta isse wasto.
Abbimeeskohtomehhe eest +++
Jürri Holsmann
Jürri Jungermann +++
Tennis Preismann +++
Häddakohtopäew sel 9 Aprill 1869 No 6.
Kohtolaudas istusid: Kohtomees Wilhem Rooman
Öwaht Maddis Idwand kaewab: Minna läksin kesk
ö aial Aida jurest Wina (Keldre) kögi pole, ja kui
ma Laua Kuri, jures ollin, siis kuulsin ma Wina
Keldre jures Raua kõllina, ma läksin selle heäle
peäle Wina Keldre augo jure ilma et ma keddagid
näggin ja hüüdsin umbes pois mis sa seäl teed.
Agga heält ei tulnud wasto, sellepeäle wõtsin
Wille willistan ja teggin Waljo heält, siis kargas
mees Keldre august wälja jooksma; kui ma
tedda näggin tundsin ma tedda ärra, ja hüüdsin
Karl Kusekänd kus sa jooksed ma tunnen sind.
Siis jäi Karl Kusekänd seisma, wõttis kiwwi peusse
ja tulli minno wasto. Minna ütlesin: Mis
sa kiwwiga teed tahhad mind mahha lüia?
siis laskis ta kiwi mahha ja ütles: Ma arwa-
sin wannad Lukkud ollewad, agga need on ued
kõwwad Lukkud ja pallus mind sedda mitte
kellegile räkida, ja ütles ma olleks so jure
kohhe tulnud agga ma (arwasin)  mõtlesin jälle
Aidamehhe ollewad.
Minna ütlesin: Nüüd minne agga koddo, et
sa mitte moial pahhandust ei te; ja sa pead mulle
üks korter Wina andma, selle eest et ma sedda ülles
ei anna, (sedda ma ütlesin agga selle pärrast
et ma Mõrtsoga wisil kartsin tedda ennese pea-
le tullewad:/
Carl Kusekänd agga wastas: mis assi se korter
on ma annan sulle poole topi ehk toopi,
ja suure Neljapäew ehk Rede joome sedda ärra.
Nüüd käsksin tedda teist korda koio minna
agga Karl Kusekänd wastas ma jätsin omma
Kahhe näddali sees peab se makstud ollema.
Kohtopeawannem W. Roman
,, Körwamees J. Holsman
J. Preiman
Häddakohtopäew 4 October 1869 No 19.
Kohtolaudas istusid: Peakohtomehhe eest
Mihkel Kellmann kaewab:-
1, Maddis Awenburg tellis mind isse senna,
kewwadel, ja tõi minno Naese Lillejaanill
ärra, kui minna kotto ärra ollin; ja nüüd
ei tahha Maddis Awenburg mind talwe
ommas maias piddada.-
2, Pärrin minna et ma omma suise
tö maksetud saan, mis minna jalla ja ka
Hobbosega ollen teinud; Minna läksin
kewwadel enne Jürripäwa, ja ollen tänna-
wuse päwani tööd teinud.
1867 Laenasin minna need järrel nimme-
tud asjad:
4 Klm. Rukkit,
10 Tündert Kartuhwlid,
1 Tsh. Kaero
2 klm. Läätsa.
Maddis Awenburg ütleb: Mihkel Kellman
tulli isse senna, minna ei kutsnud tedda
Ja Mihkel Kellmann teggi minno põllu
peäle Wilja mahha, need ollid:
1 wak Kartuhwlid,
1 1/2 klm. Odre
6 toopi kaero.
Tööl olli Mihkel Kellmann minnul Hei-
na aegas, ja muul aial; wahhel, agga
witsudas omma Riisto - Nousid -
Mihkel Kellmann ütleb: Se Willi olli
minnul maas, agga et ma omma Riisto Nousid ollen
witsutanud, se on kül tössi, ja ka walle, minna
parradasin ja witsutasin Nousid, ja ka muid
maia asju, agga nende samma Noudega saab
jo maias tööd tehtud, ja se maia Kraam on surem
jaggo minno, agga need on ikka maias pruki.-
sepärrast tahtwad ka parrandada.
Maddis Awenburg Naene ütleb: Minna räkisin
Maddissega läbbi, ja nenda pallusime tedda en-
neste jure._
Tööl Mihkel Kellmann meil olnud._
Lillejaani Jaan Lillemann tunnistab:
Maddis Awenburg tulli kewwadel üks öhto min-
no maiasse, ja wiis seält ka monned kramid_
minna ei olle Mihkel Kellmanni ärra aianud,
egga ka tedda keelnud; ja se kord olli Mihkel
Kellmann kotto ärra._
Moistetud: Maddis Awenburg maksab Mih-
kel Kellmann ja temma suise tö eest 8 wakka
Rukkit, 4 wakka Odre, ja 4 tündert kartuhw-
lid, ja ka se wõlg mis 1867 selle kohha peäle laena
4 klm. Rukkit,
1 Tsh. Kaero,
10 Tünder Kartuhwlid,
sepärrast saab se wõlg selle kohha peält wälja
woetud: Et Maddis Awenburg omma ütle-
misse järrele ei olle temmal krami olnud
senna maiasse wia. (:tua:)
Se moon on arwatud nelja ku peäle.
Ja ka se Willi mis Mihkel Kellmann on maas olnud
saab Kellmann kätte.
ülle selle annab Maddis Awenburg Mihkel
Kellmanni lomadele süia keik se talwe omma
jures.
Sellega on mollemad rahhul._
Kõrwamees J. Holsmann++
Nehatu Wallawalitsusele.
N 375.
Ülemal nimetud wallawalitsuse
kirja N 215. s. 2 Julist peale on Massu
wallawalitsusele auu teadustada, et
Jaan Türner lubab ikka seda summa
260 rubl. 10 kop. maksa, aga palub aega
rahakorjamiseks kunni 15 Nowembrini s.a.
Seks ajaks loodab ta seda summa maksa.
jõuda.- Seepärast ei ole seda summad ka
mitte wäewõimul wõetud.
Wallawanem: J. Samet.
Kirj.: ASoowik
Wälisministerium
Sissetulnud: 27/VI 21 No 15253
Välisministeeriumi
Venemaalt Opteeri-
tud Eesti kodanik
Sophie Marie
Laugasküla,
Võru linna S. Songi
raamatukaupluste edasi
anda S. Toropilie
Et meilt vene piiri kontolli
poolt sai 14 Mail 1921a. Eesti maale
opteerimise korral "Kudumise
masin" ära võetud ja mida ei
lastud minul mitte omaga
ühes tuua seletates sellega, et ei
olevad sellekohast labilaskmiseks
minul luba.
Tema minul enese
teada kõik sellekohased lubad ja
jääme, Kui niimoodi on, siis on tärmin juba
warsti mööda ja mina oma waradusest ilma.
Igatahes ennem oleks wenemaal sandi
kotti kaela pannud kui siin, sest poleks
seda häbi oma rahwa ja perekonna ees
olnud, mis opteerimise komissjoni kor tead-
matuse pärast sündinud on ...
Palun, austadud härra, wõimalikult
ruttem püida minu warandust wabastada ja
siia laske saata, sest iga päewaga kaswab
wiletsus suuremaks.
Et warandust mitte enam tagasi ei saaks,
oleks niisama hea, kui surma otsus minu
perekonnale ...
Palun teatustada, kunas wõin loota
et minu asjad Walka jõuawad?
Sissetulnud: 29/8  No 22015
Välisministeeriumile.
Optant 5st esheloonist
Kurusk, August Pärdi p.
elukoht Võru maak.
Peri vald, Põlva
17mal juunil s.a. Venemaalt tulles sai minul
Jamburis piiri peal osa kraami ühes
väljavedu lubavate dokumentidega ära
võetud, millest ennem juba Välisministeeri-
umile teatanud olen. Nüüd saades Vene-
maalt uued eksemplaarid ära võetud doku-
mentidest, saadan nad Välisministeeri-
umi paludes astuda sammusid minu ära-
võetud kraami välja nõudmiseks Vene
Valitsuselt. Peale selle loodan umbes kolme
nädala jooksul saada Venemaalt uue
linnavalitsuse poolt kinnitatud kraami
nimekirja, nagu seda piiri peal nõuti, mida
siis ka järele saadan. Juurelisatud doku-
hõbedast asjade nimekiri kwiitung N 5988/11 juurde.
Asjade ärawõtmise juures üteldi meile, et asju 3 kuu jooksul
wõime tagasi saada, kui ülemal nimetatud dokumendid ette näitame
ja kui selle aja sees asju tagasi ei nõua, siis kõik wene riigi
omaduseks jääda. Siinjuures on kõik dokumendid mis tolli-
walitsus nõuab, sellepärast palun Walisministeeriumi ned
dokumendid Jamburgi Eesti Wabariigi Konsuli kätte saata
kes tollimajast minu waraduse wabastab ja esimese Eestisse
tulewa escheloniga Walka saadab, kõikide kulude peale
kas posti ehk teise asutuse läbi järl dubikati wastu maksu
sisse nõudes. Warandust wõib ju esimise tulewa escheloni Eesti Komandandi
kätte Jamburgis anda, kes Narwast edasi saadaks, ehk teisel teel, kudas
Ministeerium seda ruttem leiab wõimalik olema toimetada.
Et mina isiklikult Walga linna ja Maakonna Politsei
walitsuses teenistuses olen ja aja puudusel isiklikult Tallinna
sõita ei saa, wolitan sellega oma naist Sophie Suits'u
Ministeeriumis kõik waranduse tagasisaamiseks tarwilikud
sammud leha.
Paluja Julius Suits
Walgas, 10 juulil 1921 a.
Eesti vabariigi
Vene osakonna Sekretäärile.
No 11582
peale, 28 juunist 1921 a.
Siin juures saadan
original kviitungi minu
käest ära võetud Jamburis
kudumise masina üle.
Ühtlasi palun Teid
nii lahke olla ja võima-
likult pea asjale täielik
seaduslik käik anda, et
minul oleks võimalik
lähemal ajal oma masi-
nad kätte saada.
Kõik sellekohased lubad
masina üle toomise kohta
olid minul olemas, aga
mis põhjusel sai ta
Moskwa opteerimise Kommisjoni kassas Eesti
markadeks ümber. Jamburis 5. oktobril meie
paberite järelwaatusel Wene wõimude poold sai
kõik meie Eesti raha ära wõetud, seletates, et
reisijatel on keelatud üle piiri ühes wõtta wä-
lis walutad. Meie asja selgitamiseks ja meie kait-
seks tahtsime pöörata Jamburgis Eesti Wabarii-
gi esitaja poole, aga meile teadustati, et teda ega
tema asetäitjad sell ajal seal ei ole. Selleperast
oleme meie praegu täiesti ilma rahata ja peale
karantiinis wiibimist on meil wõimata oma
elamise paikadesse sõita. Selleks palume Eesti
Wabariigi walitsuse ees Teie eestkostmist, et meile
antaks meilt ärawõetud Eesti raha wälja meile
Jamburis wäljaantud kwitungide wastu ko-
du sõiduks ja esialgseks elamiseks. Raha
summad kwitungide järele, mille ärakirjad
9 tükki sia juure lisame:
dokumentid kaasas olid, kuit
sellepeale vaatamata peeti - masin
kinni mille vastu mulle kviitung
et masin mitte pole konfiskeeri-
tud, vaid kinnipeetud.
Palun kõige alandliku-
malt valisministeeriumi minu
kudumise masina kätte saamiseks
tarvilikke samme astuda, sest ta -
on minu ainukene varandus
mis olemas oli ja millega ma
omale võin leiba teenida, muidu
olen päris äärmises seisukorras.
Võrus 24 Juunil 1921 a.
Paluja:
Sophie Laugasküla
mendid on järgmised: 1) Kinnitatud kraami
nimekiri; 2) Väljaveoluba õmmelus masina kohta.
3) Väljaveo luba kolme vaiba kohta.
Ära võetud kraami vastu antud kviitungi
N on 6213/13, välja antud Jamburi Tolli Vali-
tsuse poolt 17.VI.21.
Narwa Karantiini Ülemale.
Baku Optantide grupelt
II. karantiinist.
Meie allpool allakirjutajad optan-
did, keda Eesti Wabariigi Konsuli asetäitja
Bakust wäljasaatis nagu optantisid ja milleks
ka Moskwa ewakuerimise esitaja Baku lin-
nas meie ärasõiduks ilma maksuta kuni
Moskwani kaks wagunid andis. 15. septemb-
ril Moskwasse jõudes teadustati meile Eesti op-
teerimise Kommisjonis, et meie sõidame üle pii-
ri nagu reisijad, aga mitte nagu optandid,
kuna meil on wõimalik enesega kaasa wõtta
reisijate normi järele kraami ning raha 10000
rubla ehk E. marki isiku kohta. Otstarbeks, et
meil Eesti Wabariigi piiridesse jõudmisel Eesti raha
tarwitada oleks, wahetasime oma Wene raha
Sissetulnud: 5/IV 21 No 6766
Vene Osakonnale
Optandi August
Sirel'i eluk. Võru
maak. Kasaritsa
vald, Palumetsa küla
Sammelsoo talu
Novgorodi kubermangust Eestimaale
sõites, võeti minul Jamburis (nagu
juurde lisatud kviitungist 3/III.21 N 5520/6
näha) ära üks hobune 18 aastane
ja veikene saan, põhjusel et
niisugust varandust Vene vagunites
välja vedada ei lubata.
Karantiinis viibimise aegu andsin
juba Karant. Valitsuse kaudu
välisministeeriumile teadaande
sisse, mis Moskva Saadikule ole-
vat edasi saadetud.
6) haawa sidumise materjali - 1lb 42 sol.
7). haawa plaastert 1 rull - 9 solotn.
8) 4 1/2 arshinat kahekordset kalli willast riiet.
9) 1 Hiina theekann ja üks tais.
Irkutskis pitseeriti raamatud sõjawäe
tsensuuri poolt ja anti luba neid takista-
mata wäljawedada, sarnase loa kõikide
teiste asjade ja raamatute kohta sain
ka Irkgubispolkom´i poolt; Iso poolt
oli luba pildid wäljawedada.
Nõukogude Walitsuse tolliametnik
Jamburis seletas et nimetatud asjade
Wenemaalt wäljawedamiseks luba
Moskwast hariduse kommissariadist
ja teistest walitsuse asutustest puududa,
pidas asjad kinni ja wõttis minult
kõik Irkutskis antud load ära.
Irkutskis elades ei olnud minul wõi-
Sissetulnud: 6/V 21. No 10766.
E. V. V. Välisministeriumile
Vene Osakond
EESTI
TEMPELMARK
Ferdinand Virro
Uus puiestee No 11
Konetratt 13-90
Minu aurik "Lucie" viibib
praegu Wenemal Novorossiski
sadamas ja et mina kauemat
aega Kapteni kaest mingisugust
teadmist ei ole saanud, telegra-
pherisin mina 14 Aprilil s.a.
juurde lisatud kvitungi ja ära-
kirja järele et teada sada kuidas
komando tervis ja kui kaua aegaks
arvavad sinna jääda. Wastust mina
ei oli saanud ja palun sellega
teid lahkest ametlikult järele-
pärida kuidas seisukord on.
F. Virro
Eesti Wabariigi Wälisministeerium'ile
Optant Julius Tõnise p. Suits,
elukoht Walgas Linna ja Maakonna
Politsei Walitsuses.
23 Mail selle aastal sõitsin mina oma perekonnaga 4ma escheloniga
Moskvast kodumaale. Jamburgis peeti tolliwalitsuse poolt minu warandus
ette kirjutatud kõik optantide kraam läbi lasta, kes oma asjade nime-
ette näitawad ja nende wiisad ei ole sellel dokumendil tarwis.-
Siinjuures panen ette asjade 1) nimekirja ühes 2 ärakirjaga,