Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
sain otsuse kuulutuse ja samal päeval saatsin sise-
kaitse Ülemale edasi kaebe ja palusin uut juurdlust
ja uusi tunnistajaid ülekuulata, mis selgitaks minu
süütust ning otsus seisma panna, aga siiani ei ole
teadet tulnud. Olen süütu käes olevas asjas ja valus
on hingel kui see saab tallatud jalgade alla ja
mitte enese vaid terve perekonna elu rikutud.
Ostsin Laatre vallas Kikka talust, maha jäetud maa
4 aasta kestes ehitasin hooned pääle, ja muretsesin
inventaari, raske tööga töötasin üle ennast jäin tervis-
liselt nõrgaks naisel kolm väikest last kellest üks
paari kuune ei olnud suuteline talu pidama
võõra töö jõuga sest talu maad on veel halvas järjes
möödunud aasta kevadel rentisin talu välja ja müüsin
hobused ära kelledest saadud rahaga võtsin kaupluse
et saaks lapsed natuke suuremaks et naine saaks
jälle töötada ja ise vahepääl tervist parandada.
Nüüd on kevad käes põllutöö algamas peab hobused
muretsema ja põllule minema sest rentniku ega
pooletera meest kehvale talule ei saa. Maksta raha
trahv jääb hobune ostmata kanda vangistus karistus
pole põllule minejad. on paratamatu elu häving.
Põhjuseks ainult ühe häbistatud naise tagakiusamine
Minu süüdistus on rajatud kohaliku kooliõpetaja
naise Salme Raieste jutule. Kui mina asusin
mõnesugusel neutraalsel asutisel või õiguskantsleril jne.
kontrollida valimise materjali. Ka võiks kõne alla tulla
lülitada hoopis välja ametniku valimisel tema
läbisaamise moment teistega" selle abil, et saaks
kõvendatud asutiste töö-distsipliini eeskirjad ja
suurendatud ja laiendatud karistuse võimalused
distsipliini rikkumise pärast. Sõjaväes vist üldse
ei tunta säärast seisukorda, kus üks ametnik ei
saa teisega läbi. Ühe hiljuti Eestis näidetud Saksa
sõjaväe lendurite elu kujutava silmi järgi ei lubata
saksas üldse isiklike vahekordi üle kanda
teenistuse alale - iga siks peab oma võimete kohaselt.
töötama ja kõik peavad mksteisega läbi saama.
töö alal.
Et meie riigiaparaadis oleks vaid tublimad isikud omal
alal seda kahjuks ei saa ütelda, sest seda aparaati pole sellel põhi-
mõttel koostatud. Arvetnikkonna puhastamine vähenväärtuslikust
materjalist on raske ja võib teostuda harilikul viisil mõnekümne
aasta jooksul, kui praegusest momendist peale rakendada võist-
luse printsippi kõigi vakantside täitmisel. Selleks oleks vajalik
täiendada veel pool nimetatud määrust sellest mõttes, et kõik vakantsed
kohe
kohad saaks välja kuulutatud vaatamata sellele, kas asutises eneses
leidub või mitte mõnda võimalikku kandidaati avanenud kohale,
lähtudes seisukohast, et igale kohale pääsegu kõige väärtus-
likum isik. Kuna ka omavalitsuste ametnikud on rahva
palgalised, siis peaks see eeskiri hõlmama ka omavalitsuste
teenistuses olejate kohale valimist.
Elvas, 10 apr. 1940a.
Saadud "6" veebr. 1925a.
Lauajuhend No. 3703.
Kol. Grabb
Teie Entsellents
härra Riigivanem
Siin juures tänutäheks Teile, Teie
Ekstellentsilt meile läkitatud südamlikkude
õnnesoovide eest uueks aastaks, palun Teid
härra Riigivanem lahkesti vastu võtta õpilaste
grupi pilti Kõima algkoolist kevadel 1934.a. ja
pildi teisel küljel kõikide IV, V  ja VI klassi k.a.
õpilaste allkirja, missugused õpilased mitte ainult
iga hommikupalves, vaid ka igal ajal ühes
palvepidajaga südamest soovivad Teile riigielu
juhtimisel raugemata energiat, jõudu ning õnne,
et kaua, kaua valitseks meil veel riigis kindel kord
ja rahu Teie osaval juhtimisel ja milline eeskuju
meid alaliselt õhutagu isamaad samuti truult
teenimisele. Kõimas, 2 veebr. 1935a. A. Miil
õpilastega.
Saadud "22. VI 1937. a.
Lauajuhend nr. 130.
16. VI. 37.
Härra Riigivanem!
Vabandage, et julgen tülitada
oma palvega. Võtsin julguse
paluda Teilt Oru lossis riigile
kuuluva veoautu paariks päevaks
/ 23dast - 24da juunini / suvitusele sõiduks
Jõhvist Peipi järveni. - Oleme
väikse palgalised käsitöölised, pole
võimalik sõita autudega, millede
eest tuleb lunastada tükk raha.
Vaga Voldemar Malle p.
Wiljandis paala tee N 15
Laane. RIIGIKANTSELEIS
Saadud 17. märtsil 1936 a.
Lauajuhend No 4600...
Pöörates oma alandlikus palves Teie poole hra. Riigivanem,
ühtlasi loodan et Teie auväärt isikus oleks minule kui selle
palve kirjutajale kaastunnet. Olen nii mõnigi varem seda kavatsenud
teha, kuid kahtlesin oma isikus juba sellepärast et Teile tuleb sarna-
seid palveid niikuinii väga palju ja kas minu kui ühe vaese ja väi-
kese haridusega lihttöölise avaldis üldse Teie kätte jõuab. Kuid siis-
ki minu süda ei annud mulle rahu, kui olen oma soovid
Teile tõsiselt ja otsekoheselt avaldanud. Olen nii mitugi kor-
da palveid saatnud ametiasutistele ja eraettevõtteile, kuid
kõik on olnud asjata vaev, olen katsunud loosipiletidega õnne,
kuid mulle ei ole üldse vist seda antud, sain riiklise I kl. lot.
raamatute läbi üle 20 kr. veel kahju, kuid siiski ma tunnen veel
hääd meelt, sest see on meie noore riigi toetuseks minu poolt.
Olen vaese vallasema lapsena üles kasvanud, kuue aastasena pandi
mind võeraste juure karjaseks, käisin kümme suve karjas seejuures
seitse aastat ühe peremehe juures olles ja nimelt Holstre "Pulleritsu
talus, kohal kus on meie riigi juhtivamal tegelased võrsunud hrad.
Pullerits'ud. Sääl sain ka mina oma hää ja korraliku kasvatuse,
viieteistkümmne aastasena hakkasin talu sulaseks ja olen seda ame
-tid senini pidanud, kuna talvel olen alaline metsatööline,
väljaarvatud üks aasta kaitseväe teenistus aeg ja see oligi minul
ilusam aeg, mil võisin ausalt ja kohusetundeliselt meie kalli
kodumaa päästjate jälgedes käia, kuigi mitte tegelikult, aga ettekuju
tusel siiski, üldse mul meeldib distsipliine elu. Olen praegu 27 a.
vana abielus ja veel 3 a. priske poeg on meil, pööran südamliku
palvega nii enese kui ka perekonna nimel hra. riigivanema poole
ja avaldan otsekoheselt mida palun, mul ei ole seda andi
loodud et valmistada ilusaid sõnu mis kaunistaksid minu
mõted ja võibolla et oleks ka mõjuvam minu isiklikule palvele
kuigi ma seda oma südamest mõtlen, aga selle väljenduses olen
ma siiski nõrk, kuid loodan et hra. riigivanem andestab mulle
väikese (4 kl.) alg.k hariduse tõttu minu saamatuse.
Kurb. Naine oli haige, sinna kulusi need kogutud
sendid. Ootan hirmuga neid päivi, kuidas nad mööduvad
Sest on ju kole, kui minu süü läbi langevad
minu sõbrad makseraskustesse. Olen kuulnud, et
antakse pikalaenu pangast odava protsendilist laenu
pikema ajale. Võib olla ehk antakse minule ka,
kui Teie seda asja ajaksite ajada. Oleks ju
poole kergem võlgu tasuda. Või on Teil mõni
teine hea plaan. Teeksite minule ja minu perekonnal
suure hea teo, kui pääseksin neist raskustest ja
oleme Teile südamest tänulikult.
Kadrinas.
27 nov. 39.
A. Kallipe
raske töö ja viletsa toidu tõttu enneaega noorelt sure-
Nüüd meie taluteenijad palume Teid, et kait-
sete meie elu ja tervist, et kapitalistid talupere-
mehed ei saaks kõiki teenijaid kerjusteks muuta
ega enneaega noorelt hauda saata.
Määrake karistuisi neile kes ei hooli meie elust
ja tervisest, määrake ametisse isikuid kust võime
omale häda ajal abi leida.
Kõigi Tartu valla talutunijate nimel
Johannes Meoma
26 juuni 1940.
tundmatute kättesse, kuigi ma senini
olen jõudnud ainult enda kindla sihi
pidamisel edasi ja pole senini veel
lasknud kedagi rikkuda ja ei saa
seda ka edaspidi olema.
Ma olen kindel, et minu sõit ja kulud
poleks asjata, sest ma tunnen ennast
ja ma pole enam aastades noor, et
Itaalia sõita ainult nime ja lõbu
pärast nagu meil pruukiks on saanud
enamik lauljatega.
härra riigivanem Teie olete minule
ülesnäidanud suurimat vastutulekust
nimelt möödund aastal, toetuse eest Teid
südamest tänades.
Nüüd Teid veel suurema palvega
tülitades jään lootma Teie lahke
abi ja nõu peale.
Teid südamest tervitades
Damoklese mõõk mu pea kohal mille lange-
mist ma pean kartma päewast - päewa.
Et see protsent nii kõrge on, siis on minul
wõimata seda edaspidigi tasuda ja see kas-
wab aasta - aastalt. Ka laenu summa on
raha kursi kõrgenemisega tegelikult suure-
nenud, ehk ta küll arwudes samaks on jäänud.
Selles kurwas olukorras võtsin omale julguse
pöörduda palvega Teie poole, kõrgesti austatud
härra Riigiwanem aidata mind mingil
kombel. Kohtu otsust küll tühistada ei saa
aga wast leiduks wõimalus tasuda E. Rahwa
pangale minu wõlg erisummadest ja arvata
see siis minule uueks laenuks, jättes see
ebaloomulikult kõrge protsent minult sisse
nõudmata, sest seda oma kanda ei suuda.
Palun wäga, lugupeetud härra Riigiwanem,
minu abi palwet mitte tähelepanemata jätta, kuna
olen perekonnaga inimene ja korralik edasi -
püüdja kodanik.
2/VIII. 32.
Nikolai Rikko
Palve Riigivanemale.
Saadud 26 mail 1937 a.
Lauajuhend No 853.
Olen üheteiskümne lapse ema kolm on küll surnud
aga nende emaki olen elavad neli poega neli tütart
vanemb nendest 13 aastat 10 kuud ja noorem kaks kuud
kolm nädalat tahaksin seta väikest viientad pojakeist
ära riistita aga kutakiviisi ei ole võimalik ja ühtlasi
Paluksin ka teid Kõrkest austaadut Riigivanemb
oma väigese pojakesele risti isaks ükski enamb ei
tule muitu kui jätta või ristimata ma tunnen
ennta selle üle nii õnnetu olevad et olen 11 lapes
ema miks olen ma elu neile annud nüüd
peavad vaesekeset alastust ja nälga nägema
üks isa ei jõua 10 hingelis perekonda üleval pitata
karja ka ükski ei võtta koolis käimise perast.
mis pean ma vaene ja õnnetu ema tekema 8 lapseka
Oh surm kas sina oledki jäänud ma vaene ja õnnetu
olen küll palunud et Jumal võttaks mõneki entale
ema lähen päris närviliseks muitu terwis onki
juba läbi selle et ilma arsti abita olen 11 last
sünnitanud oma viletsas ja vaeses elus ei ole seta
arsti võimalik saada nii et nüüd pean selle taka
järel ka põtema oles see väige pojake ära saaks ristitut
siis võiksin rahuka surra ma õnnetu ema
Saadud 10. jaan. 35
Lauajuhend No. 3171.
härra Riigivanem,
Ema hoole ja armastusega olen püüdnud
oma lastest kasvatada isamaale väärikaid poegi
ja tütreid, sisendades neisse aegsasti isamaa armas-
tust ja lugupidamist meie vanemate tegelaste ja
rahvajuhtide vastu esile tõstes Teie auväärt isikut.
See töö kajastub minu häämeeleks
laste hingedes.
Olen üliõnnelik Teie tähelepanu üle,
millega valmistasite lastele ootamatut rõõmu.
Palun, härra Riigivanem, vastu võtta
minu ja laste sügavaim tänu.
Elfriede Tibar
9. I. 35.
Teid, häna Peaminister:
Anda minu nimele oma lugu-
peetud, auline soovitus kirjalikult
seda adreseerides Tartu härra vil!. Lauri
või minu nimele.
Teile alati tänulik
19. juuni 1940.
Paul Mengel
Revelus
kui viletsasti elawat väikse
palgaliset et nente elu ei
kergentada palun pühiks
neile keletele väike palk üks
kuu palk ühes vanatuse tasuga,
siis saaksime pühiks mõne
riite tüksi osta ja jalga. jalat on
juba paliat naistele. paar krooni
ehk alantakse üürist on vähe
selle elu kalituse kohta. palun
üüri ja kütte raha jure
20 krooni ja kugemal elanikule
riigi teeniale prii sõit. miks
mõni kellele suur palg veel
prii korter küte valgustus.
ka väikse palgalistele olgu
korteri suhtes kergentusi.
ja ärgu pilaku asiata raha.
premiatese. ainetest saatakse
raha küll. pentsion olgu kõigi
väiksem 75 k kuus, palun olge õikl-
ane. Siis elu on õnistadut teile
Roodu ülema poolt. Ja mõisteti
5 jal pol. sõjawäleja kohtu poolt
7 aast. sunnitööle.
Olen süüdlane wastuhakkamises,
sellepärast palun Eesti Wabariigi
Asutawa Kogu minu süüd
läbiwaatata, ja karistust mis
minule peale pantud, kas
kergendata ehk armu anda.
19 9/XII 20 aast. Alandlik paluja
Alfred Mäng
Märkus: Alfred Mäng on Pärnu
maak. vangimajasse paigutud
Pääsküla sõjavangide laapist
30 sept. s.a. N 62.
5-da Rakvere jalaväe
Polgu Sõjavälja kohtu otsuse
Järva
13. sept. 1934a.
N 3608
Paides.
Koolinõuniku tunnistus.
Türi linna avaliku raamatukogu koguhoidja
August Awik on oma ametikohustusi täitnud
kõigiti korralikult, raamatukogu oli nõuetele vas-
tavalt hästi korraldatud. Jälgisin A. Aviku tööd
kuni 1930/31 õppeaasta lõpuni, kui Türi linn kuulus
minu tegevuspiirkonda.
Tunnistus on välja antud esitamiseks koha
otsimisel. Tunnistus on vabastatud tempelmaksust Tempel-
maksu tariif nr 10 p. 4 põhjal.
Järvamaa koolinõunik Ulk allkiri
Pärnumaa I jsk
koolinõunik.
21. sept. 1934a.
N 4753
Hinnang
Tõendan sellega, et 1932/33 ja 1933/34. kooliaas-
tal Türi linna avalik raamatukogu kuulus minu
kui tolleaegse Viljandi ja Järvamaa koolinõuniku
järelevalve alla. See raamatukogu oli eeskujulikus
korras, mis annab tunnistust kogu juhataja August
Aviku hoolsusest ja korralikusest.
Koolinõunik M. Raud allkiri
Tõendus.
Türi linna revisjoni komisjoni esimehena
mina Rudolf Kraus tõendan, et härra August Awik
on töötanud pikemat aega Türi linna raamatupidajana
ja lahkus teenistusest seesmiste hõõrumiste ja intriigide
tagajärjel, missuguste kõrvaldamine ei olenenud härra Awik'ust
Jälgides August Aviiku tööd linnaomavalitsuse
raamatupidamise alal wõin konstanteerida härra Awiku
tööoskust ja soovitada teda, kui asjatundlikku, kohusetruud
töömeest.
Türi linna rev. komisjoni esimees R. Kraus
Ärakirjad alguskirjadega sarnased. A. Awik
kuusissetulekuga siis saaksime aastas 3.000.000 krooni.
Selle rahaga saaks juba 3 - 4 allveelaeva, 40 - 50 torpeedo-
paati ja 40 - 50 lahinglennukeid.
Kui palju raha võiks niimoodi saada seda laske härra
rigivanem selgitada kui arvate et asi seda väärt on. Võiks
isegi äride tuludelt natuke riigikaitseks arvata.
Riik maksaks laenu rahvale tagasi 10 aasta jooksul. Taga-
simaksmiseks tuleb raha võtta riikliku klassilotteriiga lae-
kuvaist summadest. Et rahvas vabatahtlikult isegi 5 senti
ei laena seks peab vastava dekreedi väljaandma ja iga kuu
raha sissekasseerima.
Pean veel ütlema et meie riik võrreldes Lääne-Europa riiki
dega on vaene. Rahvas vaene - riik on vaene, rahvas rikas - riik
rikas. Mida kiiremini raha ringi voolab ja mida kõrgemad
on palgad seda rikkam riik. Meie riigi sissetulekud on selle-
pärast väikesed et meil suur osa rahvast saab sarnast madalat
palka, et tulumaksu maksta ei pruugi. Madalate palkade
tõttu peab töötav inimene vajalikudest kodumaal valmistava-
test esemetest loobuma see mõjutab meie tööstusi halvavalt
ja need omakorda tööliste palkadele. Tõstame tööliste palkasid,
määrame päevase teenistuse älammäära sarnase et igaüks mak-
saks riigi tulumaksu, siis tõuseb rahva ostujõud, kaubandus
elavneb, kaubandus elavneb - tööstus elavneb, tööstus elavneb -
tööta töölised kaovad, töötut saavad tööd - kaubandus elavneb,
kaubandas elavneb - tööstus elavneb, elavnenud tõõstus tõstab
palkasid - asutatakse uusi tööstusi, uued tööstuse võtab teenistusse
peale kasvava noorsoo, teeniv noorsugu elustab kaubandust j.n.e.
jälle Rahu ja kord saab
loodud!
Sellepärast palun
Issanda Kristuse nimel
antke nendele andeks ja
kustutage karistuse maha
amnestija andmisega!
Ärge antke endid mitte
saatana ega lendava mao
sulasteks, et te nende käsku
ehk mõju kuulate, kes
kui "surma kihwt" Eesti
rahwa ja riigi asutustesse
on oskanud pugeda libeda
ussi kombel.
Ja Inglise rahwa ja
Valitsusega hoitke püha
sõbrus ja ustawus, sest
see rahwas oli Jumala
Teender waeste kaitseja
minagi saan aidata. Olen ju samuti
sõltuv emast. Mis seal rääkida veel
naisevõtust. Oleme mõlemad saatuse
wõõraslapsed. Jutustan Teile temast:
Richard, nii on ta nimi, sündis
Tartus. Isa suri, kui oli kaheksane
Jäid järele ema ja noorema vennaga
Olles suur muusika sõber, sattus ta
konservatoriumi. Õppis viiuliklassis
mängiski juba Tartus avalikes kohis
Siis pidi ta aega teenima asuma
ja tuli Tallinna Aja ärateeninud
ta jäi Tallinna lootes siit leida
paremad töövõimalused kuid
vahepeal tekkisid kiinodes helifilmid
ja raadioaparaadid kohvikutesse ja
restoraanidesse Kui Teie teaksite,
kui õnnetu ta on et ta ei saa
enam kusagil mängida. Mure on
mehe päris maha rõhunud. Oleme
tihti mõlemad nutnud, et saatus
nii halb on meie vastu
Mänguga ei ole enam midagi teha.
Kui saakski mõne kooliteenija või
- kojamehe koha. Ta saaks vähemalt
oma kindla palga korralikult
iga kuu. Tean, et elu seisab
andmises, mitte võtmises.
Olen seda ka täitnud, nii
kuidas ma seda oma piskust
Saadud 20. sept. 1934a.
Lauajuhend No 2982
Ev. Vennaste Koguduse, milline Tall-
Haapsalu Rahukogu juures sisse kantud
reg. seltside ja ühingute registrisse nr.121
all, asukoht Tallinnas, Kaupmehe tn. 18.,
Kõrgesti austatud Härra Riigivanem!
Käesolevaga pöördub Ev. Vennaste kogudus Teie
poole alandliku palvega toetuse saamiseks Tallinna uue
palvemaja ehitamiseks.
Ev. Vennaste kogudus Tallinnas töötas 1828 a. saadik
senises vanas palvemajas, milline maja juba 1899 aastal oli
viltu vajunud, sest et aluspalgid olid mädanenud. 1899. aas-
tal tõsteti maja õigeks ja tehti vajalikud remonttööd.
Viimasel ajal oli aga alumiste palkide kord vun-
damendil täiesti mädanenud ja sellepärast ei pidanud pal-
vemaja talvel soojust. Suvel aga, suurematel koosoleku-
tel oli palvemaja, tema madaluse tõttu väljakannata-
matu palav. Kahel korral esitas kogudus projektid vana
palvemaja ümberehitamiseks, kuid need mõlemad lükati ta-
gasi linnavalitsuse poolt. Vahepeal astus jõusse uus ehitu-
seseadus, mis keelab linna III ehitus-raioonis, kus palve-
maja asub - puuehituse ümberehitamise ja kapitalremon-
di. Nii ei olnud enam väljavaateid vana palvemaja
parandamiseks. 18. juulil 1933 a. otsustas Tallinna
selt sama suure saavutisena võitluses Eesti iseseis-
vuse eest.
Kuigi teame, et viimaseil nädalail toimunud muuda-
tused meie riigi välisvahekordades olid paratamatud ja et need
põhimõtteliselt meie iseseisvust ei riiva, tunneme ometi
kõik valuga, et oleme tõsiselt segatud omas senises rahvus-
likus tulevikuusus ja töörõõmus ning kaitsetahtes ja et
märgatavalt kannatanud on ka meie niigi nõrk isetead-
vus. Vaevalt suudetakse praegu otsekohe hinnata meid
tabanud vapustuste ulatust, aga kaheldamatu on, et
kõigi tagajärgede parandamiseks on vaja erakordset jõudude
kokkuvõtmist. Olles kokkupuuteis mitte ainult linnaharit-
lastega vaid viimastel nädalatel maale tehtud ametisõitudel
ka maaõpetajate, kaitseliitlaste, talumeeste, käsi- ja liht-
töölistega, olen kõikjal pidanud konstateerima sama ru-
sutud meeleolu. Seisukord tundub seda võljavaatetum, et
viimastel aegadel heas tahtes tehtud tsentrliseeritud töö
meie rahva mõtlemisviisi riiklikult terviklikumaks liit-
miseks on mõnegi positiivse tulemuse kõrval siiski õige
märgatavalt uinutanud kohalikku seltskondlikku alga-
tusvõimet; rõõmus ja sütitav spontaaksu algatusis
näib olevat laialdaselt kadunud. Kõikjal kohtad tuima
272 p
samuti üliõnnelikud, selle üle, et "nüüd saab ema osta meile toitu" nad üksnes anuvad
et neile vaheltpidamatult jutustaksin lugusid Teist härra Riigihoidja. Minu abikaas
on paergu voodis ja nii nõrk ei jõua niipalju, et oleks mõned tänu sõnad paberile kirju-
tanud. Kuid neis armetuis sõnus mida Teile julgen saata peitub viie inimese
suurim rõõm ja õnn. Meie lapsed on veel väikesed, et seda täielikult mõista ja nemad
unustavad. Aaga minu ja minu abikaasa südamesse jääb surnani püsima ilusaim
mäelestus kogu meie elust, see mida Teie meie armastatud ja austatud Riigi-
hoidja olete teinud meie eluala hoiuks.
Tänulik Linda Kruuk.
3) Väljapanijana-organiseerijana olen tegelenud kirjastus- o/ü.
"Aregu" poolt kolmel Tallinna/ "näitus-messil" ja kahel põllu-
meeste seltsi näitusel Tallinnas, ühel Tartus; kirjastus- üh.
"Postimehe" poolt põllumeeste seltsi näitusel Tartus.
4) Olen koostanud kahe Eesti näitus-messi /1922,1923/
ametlikud tööstuse ja kaubanduse ülevaateteosed /eesti ja
saksa keeles/, mis on jäänud tänini ainsateks meie näituste
ajaloos.
5) Olen kuulunud meie näituste eriorganitesse ja au-
hinnakomisjonidesse.
b) Olen koostanud rea silmapaistvate eesti tööstuste
reklaambrošüürisid /prantsuse keeles/ Brüsseli (1930) ja Pariisi
(1931) maailmanäituste jaoks.
7) Olen avaldanud rohke hulga artikleid meie aja-
kirjanduses välisnäituste kohta ja kirjutanud rea suunda-
andvaid artikleid näitustest üldse.
8) Olen olnud kahe Tallinna näitusmessi pressišeff
(1929,1930).
Ma väljendan lootust, et need
kogemused kvalifitseerivad mind esitama oma kandida-
tuuri sihtasutise "Üleriikliku näituse" asjaajaja-direktori
vastutusrikkale töökohale, ja ma palun Teid, väga aus-
tatav härra minister, neid kogemusi arvesse võtta otsuse
langetamisel.
Peaministri sekretäri kolonel-
leitnant A. Tilgre kirja põhjal 11. nov. s.a. on härra pea-
minister nõus toetama minu kandidatuuri mõnele
Väga Austatud härra kolonel Aleks. Tilger
härra Peaministri Adjutant
Ütlen Teile puhtast südamest, olen tõesti
lõplikult kokku varisemas. Enam kauem ma
kannatada ei suuda.
Härra kolonel! Palun Teid väga südamest, et võiksin
veel täna minna arsti juure, kes minu tervis-
likku seisundit hästi tunneb.
Kinnitan seda Jumala nimel, et
mina olen kannatanud tõesti väga palju.
Kõige suurema austusega H. Hansen.
Saadud "23." II 1938 a.
Lauajuhend nr. 408.
Kädva
22.II 38.
Kõrgesti austatud härra Riigihoidja,
Palume vastu wõtta meie suurim tänu, Teie südamliku annetuse puhul.
Ei tülitaks Teid, härra Riigihoidja pika tänukirjaga, aga meie rõõm on nii suur, et ei
saa vaikida.
Minu - ja meie elus on olnud helgeid päevi ja õnnelikke momente, kuid niisuurt
õnnetunnet, nii äraseletamatut rõõmu ei ole olnud, kui on nüüd. Meie ei saa sõnades
seda tänutunnet avaldada, ei suuda keegi sõnus väljendada neid tundeid mida tunne-
me paergu. Meil oli kirjeldamatu viletsus olime abitud, aga korraga niisuur abi ja
veel Teilt härra Riigihoidja. Olen paergu kui unenäos.
Palun lubage ka seletada milleks tarvitame Teie kalli annetuse. 20 kr. läheb meie
noorima lapse ristitamiseks ja kahe aasta kirikumaksu maksmiseks. 4kr. läheb arve maks-
miseks arstile. 12 kr. üüri arve tasumiseks ja ülejännu toiduse ostmiteks. Ja meie lapsed on
Erich Heidemann, eluk.
Kloostri vallas
Arukülas Jaani matsu talus.
5. IX. 38.
Riigihoidjale.
Minule määratud, karistuse kandmise
mineku, pikenduse asjus.
26 Septembril 1937 a. juhtunud tüliasjus. Koos teiste kaasolijatega koostati protokoll,
Kloostri raiooni konstaabli poolt, mille järgi määrati prefekti poolt 18 oktoobril sa
2 kuud aresti minule. Mida läksin, istuma 27dal Oktoobril l.a. Lasna mäe vanglas
22 novembril s a oli Keila jaoskonna rahukohtuniku juures arutusel sama süü-
teo asi mõisteti taga selja otsus 2 kuud vangistust. Andsin edasi kaebuse
teise astme ringkonna kohtule. Olin peale kaebajaga kokku leppind ja tasund
tema nõude ausalt. Tunnistasin salgamatult end süüdi ja palusin karistust
tingimusi, kuid selle pääle vaatamata, kinnitati Keila jaoskonna kohtuniku otsus.
Siiamaani ei ole veel karistuse kandmist, täide viidud. Olen majanduslikult raskelt
seisukorras, algab põllutöö, hädavajalisemaid töid on karja lauda ehitus.
Isa on vana ja põeb neeru haigust. Olen talus kus töö on minu hooleks.
Kuidas mina noor riigi kodanik, oma noort elu ja kodu kaunistus
tööd võiksin alustada kevadel, kui pean vanglasse sisse minema. lähemal
päevil. Palves jään ootama teie lahket vastutulekut ja kaas abi.
Mina kannaksin karistust hilisematel
sügis kuudel.
Erich. Heidemann.
Olen varemini karistamata isik.
Maa ootab, et meie armastatud piiskopp pea oma
kohuste täitmisele asub ja üksikud segadustekitanud
hingekarjased korrele kutsub, milleks temale andnud praegused
kannatused parima õpetunni.
Lootuses, et minu tõetruu ettekanne, mis põhjeneb paljude
kaaskodaniise soovidel, Teie lahket tähelepanu väärid,
Jään
Suurima austusega
Wiru praostkonna liige.
Tammiku
19 juuni 1939.
Saadud "5" I 1937 a.
Lauajuhend nr. 472
K. A. H.ra Riigivanemale
Tuhat terwid ja raugemata jõudu
Uueks Aastaks soowib Teile Üleriik-
lik loomavelskerite Ühing
Loodame, et weel kaua aastaid
edukalt töötate Isamaa kasuks.
Austawalt:
Kooli Loomavelskerte
Ühingu esimees Jakob Saar
Kiltsi
Tänukiri saatetud
31/XII 36 a
5. I 37.
1). Ühe toaga ehk waheseinaga korter,
kui on wesi ja kloset koridoris, maksaks
80-85 senti ruutmeeter; need samad
korterid kui wäljakäigud ja wesi on
hoowis, 70-75 st. r. mt. arwestades ka
elektri olemasolu majas.
2). Korterid 1-2 toalised kus on wesi
köögis ja kloset korteris, 90 - 100 st. r. mt.
muidugi arwestades ka elektri olemasolu
majas; ja niiwiisi wõib weel mitmed
teised kategooriad teha, kui tarwis on;
esialgu kus korterite puudus arwatakse
olema, pole korterite kõrgus, tähtis arwe-
sse wõtta, sest inimesed kasutawad ju
peamiselt põranda pinna suurust;
ja niiwiisi korterite hindu normeerides
meie saaks õiglusele kõige lähemale ja
kõrge üüri wõtjad majaperemehed peaks
omi üüri hindu alandama, aga mitte
ümber pöördult; kusjuures õige üüri hinna
wäljaarwestamise eest hoolitseb iga üürnik
juba ise, seadusliku normi alusel. -
Suhtun äärmise tõsidusega
Teie poolt lahkesti lubatud ja võimalikult ka sama vastu-
tulelikult antavasse toetusse, hindan seda toetust
südamest ainulise ja suurejoonelise abina oma seni-
sest rängast eluolukorrast ülesaamisel ja tõotan
omapoolt pakkuda kõik, mis on minu võimetes, et mina
teeksin sellele kohale au ja et Teil kunagi ei tarvitseks
pettuda minu isikus Teie poolt võimaldatud töökohal.
Seda kinnitan mina siin oma au- ja mehesõnaga.
Tahan olla eeskujuks oma
büroo personalile töötundide täpse pidamisega, minu-
tipealse täpsusega kõigis kokkulepetes, kirjade päeva-
pealse vastamisega jne, mis on mul seda kergem
täita, et need põhimõtted maksavad juba praegugi
minu isiklikus elus ja päevakorras. - Oma vahepealsest
isiklikust-inimlikust nõrkusest, mida ma mainisin
eelmises kirjas, olen ma juba kaks aastat täiesti üle
ega kavatse iialgi enam laskuda selle vaimu väsitava
nürimeelse ajaviite harrastamisele, mis on mulle toonud
vaid pahandusi.- Nii nagu ma olen enese vabastanud
vanadest võlgadest, olen osanud kehvuseski võlavabaks
tõusta, sama korrektsusega tahan ma jätkata oma
teed aineliselt lahedates oludes.
Oma palve lahket täitmist
loodab ja tänab Teid Me selle kogu mu elu muutva
toetuse eest
austavalt ja lugupidamises
Nõmmel, 6. novembril 1939.
Eesti Vabariigi peaminister,
Teie sõnad, et kõik
isikud, kes Eesti riiki tunnustavad, on teretulnud koostööks, jul-
gustavad mind Teile esitama oma isikliku elufakti - olu-
kordade õigeks mõistmiseks, sest vaevalt küll Teiegi võim
ulatab siluma minu rasket eluteed, kui kogu aparaat liigub
vastupidises suunas.
Meelitan end eeldusega,
et Teile isiklikult on tuntud minu nimi ja senine elutöö, millest
m. s. kirjutavad järgmised teatmeteosed:
a. a. 1931, 1933;
3) Eesti avalikud tegelased /Tartu, Eesti Kirjanduse Selts/ a. 1932;
5) Eesti ajakirjandus 1768-1930 /Tartu/ a.1933;
6) "Eesti Kirjandus" Tartu, Eesti Kirjanduse Selts / a. 1933;
25. aastat
7) Välis-Eesti tegelased /Tallinn, Välis-Esti Ühing/ a. 1939;
8) Eesti rahvaleksikon /Tartu, -Noor-Eesti/ a. 1939;
9) Eesti tegelased 1918-1938 /Tallinn, Eest Kunstnike Liit/ a. 1939.
Õige oleks vist järeldada
et minu 25-aastane tegevus Eesti avalikkuse areenil niisiis on
olnud teataval määral tulemusrikas, tänapäeva kas või
ainult vähesega ühtades. Ma järeldan edasi, et ma selle
Kirjut. 13 IX 37 aasta
Saadud "29" sept 1937 a.
Lauajuhend Nr. 1570
hära Riigivanemalle
Teatan teile hära Riigivanem et minu abikaasal oli nelias poeg
ja paluks teid risti wanemaks tulla keegi ei taha vaderiks tulla.
kõik sugulased ja vennad on juba vaderiteks pandud aga selle poisile
ei sa kedagi vaderiks nüüd ei jänud enam muud ülle kui mõtlesin
palvega teie poole pöörata, sest teie ikka armastate lapsi ja tahate
et Eesti rahvast rohkem oleks siis julgen loota et teie minu palvele
vastu tulete ja mite enast risti vaderist lahti ei ütle
Minu abikaasa on raskesti aige ei olnud võimalik linna sunnituse
majase tulla peab kodus põdema. siis ma julgen ikka teie nime kirja
panna
risti poja nimeks saab Heino
Jään lootma et minu palve
tähele pannu leiaks
Adres Otto. Jaanus Kehra p k 18
ärakirjast
Täna 7 oktobril 1919 aastal teatas tele-
foni teel herra Siseminister, et Aia tänawal
maja N12 on määratud Töö- ja hoolekande
ministeeriumi jaoks ja peab teatama Sise-
ministri käsul kõige maja elanikkudele,
et nemad korterid mainitud majas tühjaks
teeksiwad kolme (3) päewa jooksul.
7 oktobril 1919 a.
kell 6-15 m.
6-da jsk. Wanem Militsionär /allkiri/
Alguskirjaga õige: Sekretär /allkiri/
Saadud 13. dets. 1934.
Lauajuhend No 2945.
Kala- ja Merimeeste Selts
"MERI"
10 detsembril 1934.a.
Pärnus
Hr. Riigivanem.
Pärnu Kala ja Merimeeste selts "Meri" põirab
käesoleva palvega Teie poole k.a. hr. Riigivanem määrata
Teie käsutuses olevatest summadest "Meri" seltsile 100 krooni
kehvade kalurite lastele jõulupuu korraldamiseks.
Kala ja Merimeeste selts "Meri" on aastate kestel
jõulurõõmu valmistanud kehvade kalurite lastele. Ka käesoleva
aastal on seltsil soov seda teha korraldades seda laiemas
ulatuses. Et aga seltsi majandusline olukord ei luba laiemalt
seda asja ettevõtta siis pöörasime Teie poole v.a. hr. Riigivanem
väikese toetuse saamiseks ülevaltähendatud aktsiooni-
läbiviimiseks.
10 detsembril 1934a.
Austusega Pärnu Kala ja
Merimeeste seltsi juhatus.
Saadud "22" aug. 1940 a.
Lauajuhend Nr. 150 - P.
Sms. presidend.
Palve toetuse saamiseks.
August. Aule
elukoht sinialliku jaam
Vanaveski talu pk 10.
Palun võimaltata mule riigi poolt. vaba audokool
ja 150 kr. riiglik laen 5 aastase tagasi maksu ajaka.
sest olen audu juhi elukutsest väga huvitud, et olen
talusulaseks sellepärast mul ei ole võimalik omal jõul
seda amedid ära õppi ja vanemad ei aida ka seks kaasa.
Jään loodma et mu palve ehk rahuldakse ja palun sest otsusest
mulle teadata.
August. Aule,
Siniallikul
20 august 1940
Kes pilwed, Taewa tuuled
Kõik hästi walitsed,
Oh warja armu käel,
meid waeseid, eksijaid.
Püha Issand.
halasta ja lase Armu
leida!
1933 a sai Eesti Vabariigi
Valitsusele teatatud Püha
Issand Kristuse käsk:
"Eesti Vabariigi Preisident
peab olema Jaan Tõnisson"
end. Riigiwanem
Kõigekõrgema käsk peab
kohe täidetama, siis tuleb
Õnnistus, ja abi meie rah-
wale Ülewalt jälle.
Sellepärast peab ka hra
K. Päts preisidendi kohalt
lahkuma.
A. Soonurm
härra Peaministrile!
Virumaal, Undla vallas
Kadrinas elutsev
Aleksander Kallipe
Pööran Teie poole palvega, et tuleksite hea
nõu ja tarkusega minule appi. Sest seisan elu umb-
tänaval, ja tõesti, ei tea mida peaksin tegema.
Olen 25a. vana, abielus, nelja kuise poja isa, elukutselt
autojuht. Olen vaeste vanemate laps. Seepärast pole nad
suutnud minule peale algkooli hariduse midagi pakkuda
Olen seni omal käel läbi löönud, kuid nüüd on seisak.
Sõjavaest vabanedes tahtsin minna autokooli, et endale
ammetid õppida. Kuid selleks puudus raha. Polnud
seda mujalt võtta, kui paagast, mida ka anti. Kooli
lõpetades sain kahe koha. Nüüd oli võimalus ka
abielluda. Tuli aga ka ühtlasi muretsed hädavajalike
majapidamis tarbeid. Sest meil kumbagi kokku polnud
rahkem, kui tekk ja padi. Nüüd tuli aga jällegi
pöörata panga poole, sest oma palgast ei piisenud.
Lõvi osa kulus ära elamiseks. Olime ju mõlemad
kogenematta. Nii sai vähel aaval võtt, kui tarvis ja
sai ka korralikult tasuda. Kuid nüüd hakkab elu
tagasi kiskuma, pangad nõuavad alati oma teatud
summa, kui ei ole päeva pealt võtt, on nootari kulud
juures. Teenistused on jäänud kahvemaks, sest iga auto-
omanik katsub kuidas kergemalt läbi saab. Olen saatnud
palvekirju, et saaks kusagile kindlamad kohta. Kaks
palvet, üks Rautee valitsuses teine Vangimajade
Direktorile seisavad juba mittu kuud, pale vastust midagi
Detsembri kuu elul on jällegi kaks vekselt, kuhu peaks
maksma mittukümmend head Krooni. Nüüd ongi asi
oma woliliselt pikkentand oma puhkuse aega.
Palun alandlikult austatud E. W.
Riigi kogud minu süidistust kergentada
ehk wõimalikult andeks anda, selle peale
tähelepanemist awaltada et olen kui aus
ja korralik sõdur kõik see sõjaaeg 4 Jalawäe
polkus teeninud ja ka suurematest lahingu
test osa wõtnud Perekondlisest küljest
olen oma wanemate toitja olnud ja nüüd kes
peale wangistuse wiletsuses wiibiwad.
Olenjuba korra palvega Sõjaministri
poole pööranud, kuid sain wastuse et tuleb
palwega E. W. Riigi kogu poole pöörata
Jäen lootma et austatud E. W. Riigi
Kogu minu palvet kuulda wõttab.
tallinnas 23/XII 20. Alandlik paluja,
M. Tramberg.
Sellejärel oli Päts eesti riigi-vanem.
Vastutus rikas töö kestab tal veelgi edasi, ning
ta pea on täis hõbedad. 23.II.36 pühitses ta oma
60. aasta sünnipäeva.
Tall. Kesk – wangimaja
Eesti wabariigi kod. Klaara
Hansu t. Tiiman'i, pärit:
No kell 17
Wiljandi kr. Paiuse wallast,
praegu wahi all: Tallinna
Keskwangimaja haigemajas.
22.sel Mail 1920 a. mõistis mind Sõjawälja kohus
Narwas wiieks /5/ aastaks sunnitööle, kõige õiguste
kaotamisega, süüdistades mind salaja üle piiri We-
nemaalt-Eestimaale tulemises ja salakuulami-
ses. Et sell ajal Wenemaal suur nälg walitses ja min-
gisugust teenistust leida ei olnud, siis olin sunni-
tud Eestimaale tulema. Ametliku luba saamist
siis weel olemas ei olnud. Mis puudub aga salakuu-
lamisesse, siis pean nimetama, et mina seda
iialgi teinud ei ole.
Praegu Tallinna Keskwangimaja Haigemajas.
oma weikese kolme kuulise lapsega asudes, kes siin
nimetatud haigemajas sündis, pööran alandli-
kult käesolewa palwega Eesti Wabariigi walitsuse-
Isikline-
otseselt härra Peaministrile
Härra Vabariigi Peaministri Adjutant-ohvitser
kolonel Aleks. Tilger
EESTI VÄBARIIGILEAMIWISTER Toompea loss
Kõrgeaulise härra Peaminister prof. Jüri ULUOTSA lahkel kutsel
tulen praegu Teie juure. Tema Körgus lubas mind isiklikult vastu vötta.
Harra Adjutant! Oleksin Teile väga südamest tänulik, teadasaades, kas ja
milliseid fakte või tõendavaid dokumente on tarvilik veel esitada peale
nende mis juba esitatud varem.
Lahkelt on võimaldatud härra Akel'i poolt mind tutvuda kirja
sisuga mis on tulnud Sotsiaalministeeriumist Teile. (Daatum 20. jaan.40.a.)
Lugesin nimetatud kirja isiklikult läbi.
Leidsin, et selle kirja sisu on sihitud ilmselt väga teravalt
minu vastu ja on rajatud enamuses reaalselt töele mittevastavatele andmetele,
sellepärast mainitud mõjuvail asjaoludel ning kaaluvail põhjusil pööran mina
Teie Körgeaususe poole väga südamliku ja alandliku palvega.
Teie Ekstsellents! Nagu nähtub siinjuures olevaist arstide
tunnistust-tõendustest, pödesin, kannatasin raskemakujulise haiguse all.
Ka praegu olen tõsisemalt haige, haigus on tugevakujuline. Vastav ravi arsti
ettekirjutuse kohaselt osutub otse hädatarvilikuks.
Harra professor! Teie isiklise köige parema äranägemise kohaselt
palun minu palvele Teie Kõrguse lahket vastutulekut.
Arvan, et minu palve peaks olema kõigekülgselt põhjendatud, kuna
olen esile toonud hulk mitmesuguseid tõsiasju. Need peaksid juba isegi rääkima
minu kasuks nii mõndagi.
Härra Peaminister! Esinen südamliku palvega. Palun Teid pöörata
minu alandlikule, südamlikule ning härdale palvele oma tõsist tähelepanu.
Julgen seda loota, et minu alandlik palve väärib Teie Ekstsellentsi
tösist ja lahket tähelepanu.
AUPAKLIKULT
H. Hansen.
Samal ajal, kui meie vennasrahvas teeb sangarlikke
imetegusi, meie rahva tarvilikum osa – mehed –
üha pätistuvad, Kogu maa ägab viinauputuses.
Kuna mu vanematel on maal talu, siis tunnen
sealset olukorda. On külade viisi asunikka, kellel
30-40 hekt. talud on söödis, evides ainult ühe lehma
ja viletsa hobuse. Peremehed istuvad päevad läbi
monopolis. Kodus on naine lastega külmas ja
nälgas. Külas, kus elavad mu vanemad (Assaku k.
Rae vald) algab üldine joomaorgia nädali lõpul
ning ei vaibu veel esmaspäevaks. Pühapäeva-
rahu on juba aastaid tundmatu. Tagajärg
on, et talud mis isade käes olid õitsvad ja
jõukad, on poegade käes jäänud äärmiselt armetusse
seisukorda.
Reisides maal, näeb mõnes kohas isegi
iga kolme kilomeetri järele viinamonopole,
mis oma roheliste siltidega nii iseloomustavalt
meenutavad rotimürki. Aga, et matkaja võiks
juua tass piima, seda kohta ei ole.
Rohkearvulised naiste hädapalved on
jäänud hüüdjaks hääleks kõrbes. Lehest loeme,
et kohtunikud isegi karistavad viinamittemüüjaid!
Minu majanduslik olukord lubaks mul üles
vastata. Olin juba täiesti meeleheitel, kuid viimasel minutil
sain siiski mõneks päevaks tööd ja eemale peletada nälga.
Juba oli mul kindel kavatsus jällegi proovida kusagile
panna küüned taha, kuid seda ma siiski pole teinud
tänu just karmidele Nõukogude seadusele. Wõin praegu
puhta südamega minna vastu tulevikule, ja nüüd olen
saanud ka üle igasugustest sarnastest kiusajatest ja võin
öelda julgelt et enne ma suren nälga, kui puudutan seda
mis pole minu oma. Muidugi, kes ei usu seda, ärgu
uskugu, ja saagu õudsaks oma vendumustega, et see kes
kord on varastanud, teeb seda surmani.
Palun Teid austatud Vabariigi Walitsus, veel kord võtta
kaalumisele minu palve, lubada mulle pikaajalist
laenu 300 krooni. Ja lõpuks see pole ju sarnane
summa, mille tagasimaksmisega tekiks raskusi. Mul
on seda raha just sellepärast tarvis, et praegu mul
pole kindlat tunistust ja kuna varssi tuleb minna
sõjaväkke aega teenima, siis pole mul võimalik ka
saada kohta kusagile käitisesse, sarnase lühikese aja
jooksul pole ka võimalik säästa niipalju et osta
endale hädavajalikku. Asuksin selle summa tagasi
tasumisele peale sõjaväetunistuse lõppu osade kaupa
mida võiks administratiivkorras nõuda sisse näiteks
riigipank. Ka on üks tubli tööline, ametilt sepp
nõus minu vastutajana esinema. Loodan et sõlmides
sarnase lepingu, on selle summa tagasi saamine täitsa
kindel. Lepingu tekst jääb muidugi Teie koostada.
Leping palun minu palve rahuldavalt otsustamisel saata
end. Viljandi ühispanga Abja osakonda, kust selle-
allakirjutamisel raha mulle, välja makstakse.
Jään nüüd Teie otsust ootama, ja palun veelkord
jätta kõik see mis oli minevikus, tahaplaanile. Tahan
nüüd olla korralik ja väärikas töötava ühiskonna
liige, ja selleks loodan Teie kaasabi. Usun et
kuud pikendust -, siis jõuan selleks ajaks
teenida ära selle raha, ning saan ka omale
talweks leiwa ära teenida aga muidu olen
tõesti raskes seisu korras.
Teie abi lootma jäädes.
paluja: Theodor Tirgo
Laatre vaksal ag.
P.k. 8
Theodor Tirgo.
naise ja tahaks kasvatata hulk vabariik-
lasi juurde. Praeguses olukorras olen sun
nitud surmani poissmeheks jääma ehk
võõrsile õnne otsima siirduma. Kas see
ei ole õige Härra Riigivanem, et just
meie paremad pojad siirduvad välis maale
ehk tegutsevad seal, sest neile ei anta
kodumaal võimalusi teotsemiseks.
Siis veel mõni sõna õiglusest, millest
see tuleb, et suurem osa haritlasist,
riigiteenijatest ja omavalitsusteenijaist
ei oma lapsi ja ei tahagi neid omada,
rääkimata eraettevõtetest. Mind
lasti "Uue Sõna" sulgemisel lahti, kuna
aga hulk naisi kes olid minust veel
halvemad töölised ning omasid mehed
(kuid lapsi mitte) kes ka iga päev teeni-
vad. Siis veel riigi alla kuuluvast "Posti-
mehest". Õppisin "Postimehe" trükikojas
välja, kuid töötasin õpilasena trüki-
tööliste streigi ajal. Olen alati ettenägelik
inimene ning teadsin, et see streik nurjub,
kuna ta oli kahepaikset mängivate
erakonna, sotside provoseeritut. Sel ajal
toodi meile "Segerlini" võõraste majast toite
ning muretseti magamis asemed trüki-
kotta, räägiti midagi eluaegsest kohast
jne. Peale streiki aga kõrvaltati streigi
aeg trükikoda juhtiv trükikoja juhataja
härra Klaas, ja toodi Tallinnast,
kirja, mis ka siin juures, räägivad hoopis teist keelt.
Nagu pärast kuulsin olid vallandanute põhjused hoopis-
teised. Oli tarvis meie osakondade raamatupidaja sugu-
lasele koht, kes ka min lahti kangutas.
Minu teenistuse aegu Petseris J. Puhk ja Pojade juures,
tegid kaks kaupmeest pankroti. Üks kaupmees oli
Vana Irboskast Arsenii Aleksejev ja teine leivategija-
ja kaupmees Verhovic Petserist.
A. Aleksejev oli kontori asutamisest meie ostja, võitis
usalduse ja sai kaupa võlgu igal ajal, kui tarvis oli.
1927 a. Saadeti Alekzlev v. Irboskast välja. Ta võttis ja
müüs oma näise nimele kõik oma kaupluse. Sest
meie teada oli see tema naine, kellega ta koos elas,
ja tema esiteles teda, kui oma naist. Pärast tuli aga
välja, et nemad on isenimetised ja vanausulised, kus
ei nõuta, et mees ja naine ühte nime kannaksivad.
Hra Aleksejevi võlg oli meie juures kr. 2380.- Minu
teda oli see võlg maha kantud raamatustest, kui
kahtlast võlga. Suur oli minu imestus, kui vallan-
damisel see võlg minu arvele kahti
Olles juba Petserist ära, protestisid J. Puhk ja Pojad
leivategijad-kaupmest Verhovici kr. 1750.- suuruses,
nõudes, et Verhovic tasuks korraga kõik oma vekslid. Mida
muidugi wiimane ei jõudnud teha. Ja seda summat
kanti ka minu arvele, sest mina olin vastutav ärijuht
Nii oli minu arvele kantud ligi poolemiljoniline võlg
Mule oli J. Puhk ja Pojad'e juures hoiul kr. 1250- raha.
Seda raha mulle välja ei antud ja hoiti võla katteks
kinni. Samuti nõuti üle jäänud summa kr. 2880 -
minult sisse, mida pidin tasuma Tallinna Vastastikku
Vastutavate Ametnikkude ühingule, kus mina liige
olin. Nii jäin mina plangiks meheks, ei raha ega
kohta sel raskel kriisi ajal.
Oma kohustusi mina ühingu vastu täita ei jõudnud
ja ühing mule kohta ka ei annud. Kõik minu püüded
kuidagi raha sadda on asjatud olnud ja teenistust
resignatsiooni, inertset päevastpäeva edasiolelemist ja pas-
siivset ootust mida tulevik annab. Ei saa jätta ütle-
mata, et minu arusaamist mööda mõneski asjas liigselt
napp informatsiooni andmine on omastkohast soodustanud
metsikute kuuldustelainete levikut, mis on lõhkunud
rahva eneseusaldust ja usaldust juhtivate keskuste vastu.
Praegune aeg tunnukse nõudvat käskivalt, et teh-
taks kõik võimalik meie rahvusliku usu ja eneseusal-
duse tõstmiseks ja töö- ning algatusröömu elustamiseks.
On ilmne, et siin ei piisa ainult riikliku võimu ja asutiste
pingutusist, vaid peab rakendatama ka kõigi ühiskonna-
kihtide positiivseid võimelisi jõude, püüdes neid nii palju
kui võimalik üle kõigi erinevate vaadete ja meile eestlasile
nii omaste individualistlike kalduvuste ühte siduda.
Paraku on meie akadeemiline haritlaskond ja eriti
ka kitsamad akadeemilised ringkonnad, kes meie rahvusliku
vaimse jõu koondamisel peavad loomulikult etendama
kandvat osa, üsna sügavasti lõhenenud ja see lõhe on
mõnede mitteõnnestunult astutud sammude tagajärjel
järkjärgult teravnenud. Mure selle lahkheli pärast,
mis kõiki teadlikke haritud eestlasi on alati rõhunud,
on praegu loomulikult eriti raske.
veel see et tööliste elu kergen-
tada palgate ja korterite suhtes
kui viletsas seisu koras on nente
elu siin, see kõig toob nurinat
ja paha meeli usguke, tööline
ei sa enam kuitagi läbi oma
väiksest palgast, kui kallis on
liter teine sort, või üle 2 krooni
liha, kala, ja veel tõstetakse hintu
kartulat ja ühe sõnaga ei sa
enam toidu riiet jala nõusi.
korterit maksta küted valgustu-
st. pole ime kui üür jäeb
maksmata. Kõigi parema
tahtmise jures ei sa maksta
enam üüri. ei jõua ka tehia
tööd. tühia kõhuga, rahvas
jäeb nõrgas juba. ei põllu
mees pole üksi riigi kaitseid
Kadrioru valitsus
Saadud. 4. aprillil. 1935 a.
Kadrioru Valitsusele
Boris Ranna,
eluk. Tallinn'as Kopli t. 4-3
Palun Kadrioru Valitsust võimaldada minule
nimetatut asutuses keskküte küttja abi koha.
Sündinud olen 5. VII. 1909a. Hariduse sain XIX kuue
klassilise Tallinna linna algkoolis, mille lõpetasin
kevadel 1924 a. 1928-/30a. jooksul õppisin kodus ja
sooritasin eksterinina pea kõik eksamid keskkooli
ainetes, milliseid ei saanud lõpuni viia ainult
kaitseväe teenistusse astumise puhul.
Valdan sõnas ja kirjas eesti, saksa ja vene
keeli ja tunnu osalt inglis keelt.
Sügisel 1924 a. astusin teenistusse "G. Šeel & Ko"
panka, kus teenisin kaitseväe teenistusse astumiseni.
Kaitseväe teenistuses olin: 29/X. 30 kuni 25/II. 31a.
Kalevi Üksik Jalaväe Pataljoonis Tallinn'as ja 25/II. 31
kuni 29/X. 31a. 1 Jalaväe Rügemendis Narvas, Side
komandos - telefonistina
10/VIII. 33a. kuni 16/I. 34a. olin ajutiselt teenistuses
Tallinna Linna Elektri Jaamas, 16/I. 34a. kuni 16/V. 34 a.
juhuslikkudel töödel ja 16/V. 34a. kuni 1/X. 34a. teenisin
samas Elektri Jaamas ajutise tööjõuna suve
tööhooajal.
Olen teadlik elektromontaaši töödes ning rikkede
kõrvaldamistes. Tunnen raadio, telegrafi ja telefoni-
- sisseseadeid ning nende käsitamist.
Õppisin - ka "sõja-gaasi" asjandust kaitseliidus
ja kaitseväes
Tallinn'as 4. IV. 1935 a.
E. Wabariigi walitsuse kantselei juhatajale.
Wõru maakonna Rogosi
walla wastsekiwi weski
elaniku Rudolf Jaani
p. Hütt'i.
28. X. 1920
No 6697
Mina saatsin Palwekirja ühes Rogosi walla walitsuse
tunnistusega, maa asjus Peaministri nime peale
12 septembril 1920.a. Peaministrile korraldada.
Ja nüüd on rohkem kui kuu aega mööda
läinud, ja minule ei ole tulnud miskit tead-
mist tagasi. Siis palun mina Teid, Teie kõrge-
auusus, et kui minu palwekirja otsus ära
on otsustadud, siis palun et saatke minule
teadus kui otsus on, ehk on teiste kohtu
Rogosis. 26 X 20.
Paluja. Rudolf Hütt.
Tallinn, 28 mail 1934 a.
Riigikantselei Juhatajale
Valentin Krupp
Villardi tn. 13 - 4
Palun võtta mind teenistusse Teile
alluvasse kantseleisse vabanevale arveamet-
niku ametikohale
Olen 29 aastane, abielus; keskkooli lõpe-
tamiseks on (Tall. Kolledžis') mõned eksa-
mid tegemata. Olen lõpetanud E. Ühistegeli-
se Liidu 1 aastal. raamatup.- ärijuhtide
kursused.
Teeninud olen kantselei- ja arveamet-
asjanduse jaoskonnas, Kindralstaabi 5 osa-
konnas, Kv. keskhaigla kantseleis, Eesti
Tarvitajateühisuste Keskühisuses - kokku
üle 6 aasta ja praegu teenin Kv. Ühend.
õppeasutiste staabi majanduse jaoskonnas
rahalaua kirjutajana 5 aastat
Olles vilunud kantseleitöös ja
arvepidamises, julgen loota, et minu
palve leiab lahket tähelpanu.-
Armas kaasv. Uluots!
soovin südamest jõudu ja
õnne eelseisvateks rasketeks
ülesanneteks.
Minu esimene nõenanne oleks, et
sa esineksid deklaratsiooniga,
millest peegelduks demokraatlik
vaim ja mis eeldaks senini maksnud
režiimi pehmenemist
Teiseks tuleks käituda põhimõtte
järele: mida enam kinnisvarasid (elu-
jõulisi) maaüksuste kujul, seda
kindlamini säolitatakse vabade inimeste
kiht ja leidub vahem rahutut, elementi.
Kolmandaks tuleks saata kõnele-
jaid rahutete/ sa mõistad/ hulka,
kõnelejaid, kes ei ahvärda ega noomi
vaid mesimeelel viivad soovitud veendele.
On päris akuutsed küsimusi ka
Koolide ja noorsookasvatuse alal
mis nõuavad ümberoriteerumist.
Mida enam siseelu küsimused lahen-
datud, seda julgemini seisame välisilma ees.
mulle wälja mõistetud sum-
ma kätte nõuda täite lehega,
kuna täitelehe peale oli
märgitud edasi kaebamise
Kohtu prokuror
J. G. Walter
Sellega palun mulle
pääse tähte saata.
Kodu tänav No 21. krt. 11.
J. G. Walter.
Tallinn 3. XII. 35.
Lugupeetud riigivanem -
härra K. Päts!
Tahan Teile rääkida kuidas hankida kiiresti raha ajakoha-
se riigikaitse soetamiseks.
Nagu Teie teate on meie riik praegu nõrga kaitsega mere poolt
küljest, võrreldes meie naabersuurriikidega. Isegi Läti on meist
tehniliselt s.t. laevade poolest tugevam, rääkimata teistest
Läänemeremaa riikidest. Meie vast ületame oma naabreid mo-
raalselt, igatahes üksi moraaliga moodsas sõjas või kaitses pole
midagi teha. Väikestelt naabritelt meie kallaletungi ei oota;
keda meie aga kartma peame need on Vene- ja Saksamaa.
Rahulepingud omavad väärtuse kuni mõlemad riigid on nõrgad,
ühe riigi tugevnedes võib muutuda paaberilipakaks. Mida e-
nam väikeriigid lepingutele loodavad, seda rohkem relvastuvad
suurrigid.
Lühidalt öeldes meie kui väikeriik peame lauset - "Tahad rahu
valmistu sõjale - rohkem austama.
Riigikaitse peab olema iga kodaniku mure. Kuna juudid, ad-
ventistid j.t. maksavad eluaeg kirikule kümnist kas ei võiks
siis meie Eesti vabari kodanikud iga kuupalgast ühe aasta
jooksul laenata riigikaitseks 10 %. Kui meie oletame et Ees-
tis on 500,000 tõõtavat inimest 50 kroonilise keskmise
Saadud "24" aug 1930 a.
Lauajuhend Nr. 166 - P.
Riigi sekretär
Riigi Statistika Keskburoo
ametnik Alfred Jaanson
Tallinn, Videviku 14-2.
Olles sattunud majandusliselt raskus tesse mis
on tingitud minu ema raske haiguse ja matuse
kuludest. Minu ema kukudes murdis puusaluu ja
oli 35 päeva Erahaiglas ravimisel kus ravivõlga tuli tasuda
Kr. 350 - ja hiljem surma puhul matusekulud
Teenin Riigi Statistika Keskbüroos statistikuna
põhipalgaga Kr. 80 kuus ja minu ülalpidada on
naine ja laps.
Palun Teie kaasabi Riigisekretär, et minule
võimaldadakse. Kr. 300- pikaajalist laenu, et
korraldada omi võlakohustusi
Alfred Jaanson
26 Juulil 1940a.
minule tänaseni teadustadud
ja selle mitte saamisel, palun
kohtu otsus tagasi saata.
olen selle tõttu, raskes sesukorras
et karistus on, Sõjawäe tunnistuse
peal ülewal, ei saa enam
tööd ega ülewalpidamist kuidagi,
ammetilt olen põllutööline ja
Karistust kandwa tunnistuse
tõttu mina teenistust ei leija
kuskilt poolt oma alal,
linna ollinn sunnitud tulema
terwist parantama lõikuse teel.
nüid nüid olen oma terwise
juures tagasi, kuid ei saa tööd
alata selleks, et keegi talu-
omanik ei taha määritud
tunnistuse kandjad, see karistus
on lahtisel lehe küljel ülewal,
raha mull elamiseks enam
on tekkinud automaatselt seaduses ette nähtud kullaavastamise tasumaksmise kohus-
tus; vanades juba ammu tühjendatuks peetud kullaväljades kadunud olnud hiigel-
kullavara avastamise eest.
Peale selle kullaleidmise teate avaldamise, ma saatsin 1933 a. suvel kirja Briti
Kuningale Georg 5, tasusaamise suhtes kullaavastamise eest ja samal aastal sügisel
ma ootasin teadet tasusaamise kohta, kuid peale tema surma, see asi jäi unustus-
se ja raha ma ei saanud.
Mu kinnitatud kiri, mis ma saatsin uuele Briti Kuningale, läks kaduma.
Isik, kes mu kirju pidi Kuningale edasiandma, teatas mulle, et tema mu kirja
kätte ei ole saanud.
Jälle tuli uus Kuningas Georg 6, ja uus peaminister Chamberlain. Ma kirjuta-
sin siis peaministrile juunis 1937 a. ja juba 24 juulil tegi Tartu politsei Briti valit-
suse soovil ja Eesti välisministeeriumi ülesandel mu isiku kindlaks, et ma olen
seesama isik, kes kirjutas Tallinnast, kus mina elasin, Briti kullakaevanduste