Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
tust on saatnud, soojendavaid kiirekesi ööpuhkuseks koguma hakkab, pea-
vad lahkuma hakkama mängu murult sõpradeks saanud noored.
Ajad on mööda läinud mälestised ilusad järele jäänud.
5. VI. 26.
Kooliaasta lõpupäev.
Läbi on hinnatud 180. õpilast. Iga-ühe juures on mõeldud, on
meele tuletatud ta ülalpidamine, tööhool ja korraarmastus.
Tervele koolitööle on kriips alla tõmmatud on märgitud ära
lõpptulemused. Just päris kurvad nad ei ole. Kogu aasta on võimalik
olnud takistamatult tööd teha. Kooli majandusliku külje eest on kooli-
ülalpidajad tarvilikult hoolt kannud. Tarvilikud õppevahendid ja kä-
siraamatud on koolile soetatud, nende koguväärtus on ümarguselt
500.000. marka.
Õpilaste kui ka õpetajate keskel pikemaid haigeksjäämisi ei ole
ette tulnud. Kasvandikkude kooliskäimine ja töötamine on korralik olnud.
Mitte korraliku kooliskäimise pärast on hoolekogu poolt trahvitud 43.
isikut, kogusummas 2793. marga suuruses. Halva ülalpidamise pärast
Mu lõbus tuju oli korraga kadunud. Oli, kuidas oli aga õhtul pääse-
sime üsna kergesti, üteldi ainult, et homme pääle kuuendat tundi pea-
me kõik kuuendasse klassi koguma. Hirm oli suur. Uni ei tahtnud
tulla mõtlesin, et viiakse saali seisma. Järgmisel päeval möödusid,
haruldaselt kiiresti 6. tundi. Läksime siis "kohtu" ette. Istusime nagu
nukukesed ja ootasime A.L-i tulekut. Akki lükati uks lahti ja
A.L. oligi meie keskel. Ta hakkas iga ühelt küsima sellase müra põh-
jusi kuid kõik jäid vastuse võlgu. Nüüd oli märgata, A.L-i näol
kahtlast puna, mis sugugi häätahtlik ei paistnud olema. A.L. käs-
kis kõigil minna koolijuhataja juure seletama, milles asi seisab.
Seda me ei oodanud. Vähese mõtlemise järele palusime A.L-i ja
ta andis järele ning ei saatnud koolijuhataja juure. Nii pääse-
sime seekord. Kuid alati kartsin seda õpetajat. Ka hiljem tuli tema-
ga kokkupõrkeid.
Niisuguseid väikesi mälestisi on minu mäiestisraamatus õige
mitmeid lehekülgi, kuid nende lähem kirjeldamine läheks
väga pikale, seepärast lähen neist seekord vaikides mööda-
31. jaanuaril 1929.a.
Aino Kõve
Internaadist.
„Kell on üheksa, lähete magama!" ütles õpetaja käskival hää-
lel. Tekkis üldine sosin ja pinkide krigin. Õpilased lahkusid tasa
klassidest, sest õpetaja oli valvamas, et ei tekiks korrarikkumisi. Kõ-
vemini räägiti juba koridorides, kuna magadistoas, kus just oleks pi-
danud tasa olema, andi häälele vaba voli. Kellegil ei olnud tu-
ju magamiseks. Käidi üksteise juures "kosjas" ja hääd-ööd soovi-
mas. Räägi päeva sündmusist ja õpiti isegi tantse vaevalise suu-
pilli mängu saatel. Olin tolkorral korrapidaja magadistoas. Ei
suutnud keelata õpilasi, sest tahtsin ise ka noid "moodsaid" tantse
õppida. Olime kõige paremas tantsuhoos, kui korraga avanes uks
ja valvekorra õpetaja, kurjakuulutava näoga, astus sisse. Jooksi-
me rüsinal, hüppasime üksteise voodidest üle, kusjuures nii mõni-
gi haiget sai ja valjusti karjatas. Minu "kohustus," mida ma kui
korrapidaja teiste hääks teha püüdsin, oli see, et kustutasin otse ko-
he tule. Niisugune teguviis ei meeldinud õpetajale ja ta käskis
uuesti tuld süüdata, et ta võiks korrarikkujate nimestikku näha.
Mul aga puudusid mõlemad: nii nimestik kui ka tikud.
Viimne otsus õpetajalt oli, et pidin järgmisel päeval, mis
just õnnetuseks laupäev oli, koolijuhataja juure minema.
Õpilased olid vait, nii, et isegi hingamist ei kuuldud. Vähese aja
järele, mil arvasime õpetajat magadistoast lahkunud olevat,
Milline on Kambja kõrgema, algkooli vanema
klassi õpilaste muusikaline maitse.
2.V.27.
Et sellele küsimusele ümbkaudset vastust saada, selleks korral-
dasin järgmise katse: Laenasin sõbralt grammafoni. See oli kalli-
hinnalik ja hää muusikariist. Valisin plaatide hulgast kaasõpeta-
jate ühisel otsustamisel kuus ise liiki muusika pala mitmesuguses
väärtuses välja ja lasksin nad V. ja VI. kl. õpilastele ette mängida.
Õpilased muusika tükkide sisust ja nimedest midagi ei teadnud, vaid
tähendasid kaasavõetud paberile järjekorra numbriga, milline män-
gitud paladest kellelegi kõige enam meeldis. Tükid said ettemän-
gitud kaks korda. Ülesmärkimised olid salajased. Kogu katse järele
avanes järgmine pilt: Esimene tükk "Marss" - esimese klassi orkestri
poolt sissemängitud pala meeldis 49 õpilasele. Teine tükk- Valzer
"Kevadöö unistused"- Suurepärane pala, leidis hääkskiitmist 39 õpilase poolt.
Kolmas - Serenade - tükk täis õrnust ja helide ilu oli 36. õpilase
südame armsamaks palaks. Neljas tükk - Charleston - kriiskav
tants, leidis hindamist 24 õpilase poolt- Viies tükk - Potpuri eesti viisidel
R. Kulli seadeldus sinfoonia orkestrile, meeldis 42 õpilasele.
Kuues: Tango Milongs, moodne tantsu muusika sai 32 häält.
Ülal esitatud andmeid ja muusika palade kompositsiooni-
arvesse võttes võib õpilastel kui maalaste kohta julgusega öelda,
et nendel küllalt terav kõrv ja moodsast tantsumuusikast
rikkumata terve muusikaline maitse on.
9.V.27.
Õpetajate-päev Kambjas.
Laupäeval, 7. mail, s.a. seisis koolitöö. Õpetajad viibisid naabruses
asuva Krüüdneri kõrgema algkooli juures õpetajate päeval. Suured on
nõuded algkooli õpetaja töö suhtes. Üksluine ja väsitav küla elu. Hing
vajab värskendust. Sellepärast on üheks parimaks mooduseks kasvatus
ja õppetööse puutuvate küsimuste lahendamiseks koolide külasta-
mised kogu kihelkonna piiris töötavate õpetajate poolt. Hää on pilku
heita ka teiste majapidamisesse. Ikka leiad midagi uut. Saad naab-
ritega mõtteid vahetada, unustad hetkeks oma kodused töömured. Väl-
jasõit Krüüdneri algkooli juure oli õige huvitav ja ei jätnud vistist
kellegi hinge tühjuse tunnet. Noor kool on hiigla sammudega edene-
nud ja võib ligemas tulevikus üheks paremaks maa algkooliks kujundis.
saaks tulusas ajaviites ära kasutatud. -
Et kogu kooli õpilaskonda ühiseks karskeks pereks koondada ja neid
üksteise võidu ennastarendavale tööle rakendada, sai ellukutsutud
15. jaanuaril 1923. a. õppurite karskus-lootus ühing, mille ümber on koon-
dunud pea kõik õpilased kümne aasta vanusest alates. Ühingu te-
gevuse iseloomustamiseks olgu siin ettetoodud mõned arvulised andmed:
Üldine liikmete arv on kõikunud aastate kestes 126-190-ni. Kol-
me aasta jooksul on 78 õpilast sooritanud noorema astme karskus-
eksami, milleks on korraldatud hulk koosolekuid, kus õpilased ise referaa-
tidega on aidanud vastamisi üksteisele karskus- ja elureformi küsimu-
si selgitada, et asja üle teadlikumaks saada. Materjali ja toetust sel-
leks tööks on leitud ühingu raamatukogust milles 64 numbrit.5336.
marga väärtuses. Samuti on õpilaste poolt välja antud kuukiri, ni-
mega: "Miilang" millesse on paigutatud mitmesugused kirjutised ja
joonistused. Kolme aasta kestes on ilmunud 8 numbrit, ühtekokku
500 Ühekülge. Pääle nimetatud tegevusharude on ühing oma liige-
tele pakkunud ajaviidet mitmesuguste mängude ja spordi näol.
Nii pääjoontes õppurühingu tegevus kolme esimese aasta kes-
tes. Täpsemalt ja üksikasjalisemalt kõigest sellest jutustavad ühin-
gu protokolli raamatud ja arhiivis leiduvad ajaloolised märkused
noorte püüete ja tegevuse üle, milles peegelduvad nende rõõmud ja
Pühapäeval 7.II.26.a. oli ühingu kolmanda aastapäeva pidu-
lik mälestamine. Õhtuks olid kogunenud kooli ruumesse kõik õpila-
sed ja toonud enestega kaasa hulka vanemaid tegelasi, kooli ning
hariduse sõpru. Sõbralik ilma sunnitud viisakuseta koosviibimine
köidab kõiki varsti ühiseks pereks. Algavad ettekanded. Ühingu hool-
daja K. Kirss oma avakõnes näitab noortele teed päikese poole lä-
bi musta pimeda alkoholi öö, kus meid ootab karske Eesti koda. Õpe-
taja J. Pütsepp, ühingu esimees, annab kujuka pildi ühingu kolme
aastasest tegevusest. Sellele järgnevad ilulugemised ja laulud õpi-
laste poolt, kus esimeses reas esinevad I klassi kasvandikud oma
süütute, naiivsete ettekannetega, mis kuulajate südamed rõõmuga
täidavad. Vahelduvad koorilaul ja teised ettekanded, mis koosolejaid
järjesti vaimustavad nii, et nende hulgast üks sooja südamega va-
na taat ka kõnetooli ilmub ja oma ilusamad tänusõnad
noortele ütleb. Kodusel viisil kantakse veel ette õpilaste poolt näi-
dend: "Kui ma suureks saan". Kogu õhtu hiilgenumbriks jääb aga
ilusais kostüümes ja pärgadega ehitud õpilaste "näkkide tants"
Isamaaliste tunnetega täidab kõiki vägev ühine laul. Eesti-
maa, mu isamaa!
Kaua istuvad veel vanad noorte kõrval kodu ja kool teinetei-
sest lahutamata, mis selle ilusa õhtu suurim saavutus ongi.
159. Lustberg, Herta
160. Russak, Evald
161. Anon, Lilli
162. Jams, Koidula
164. Jams, Endla
16.5. Loorits, Hilda
166. Vään, Linda
167. Põder, Alma
168. Schönberg, Luise
169. Unt, Helmi
70. Riiner, Elfriede
171. Lentsius, Meeta
172. Kõrda, Aliide
173. Steinbach, Adele
144. Poolakene, Emilie
175 Pokker, Alma
176 Urm, Hilda
177. Lomp, Herta
178 Rosenberg, Emma
179. Kõllamets, Herbert
180. Valts, Voldemar
181. Paas,  Voldemar
182. Nigul, Edgar
183. Nigul, Osvald
184. Miilus, Armiine
185. Teder, Olga
186. Rosenberg, Elmar
187. Luik, Alfred
188. Birkenblatt, August
189. Mets, Alfred
190. Sabrak, Paul
191. Parv, Osvald
192. Pehk, Voldemar
193. Kudu Hella
194. Pokker Linda
195. Neumann, Natalie
196. Kahk, Elli
197. Laak, Ella-Adeele
198. Kaarel, Rudolf
199. Pehap, Johannes
200. Tallmeister, Linda
201. Kuku, Liisi
202. Schütz, Magda
203. Bergmann, Helvi
204. Kaarel, Ella-Alviine
20.S. Massakas, Elsa.
protokollidest vastava palve peale on teinud praost F. Ederberg, kes ras-
kelt loetavat vana ja koltunud kirja luubiga lugedes on uurinud,
mille eest temale siin kohal tänu tuleb avaldada.
Märkmeid Kambja kihelkonna koolide kohta J. Renniti kirjutatud
raamatukesest.
Et pilti saada tolle aja vaimust ja oludest, mil päevakorda
kerkib Kambjas kihelkonna kooli avamine, olgu siin kohal esitatud
mõned iseloomustavad andmed Kambja kihelkonna valla koolide
elust, millised asutused märksa varem omale eluõiguse on saanud.
Selleks alljärgnevaid väljavõtteid!
1765.a.
Aastal 1765 on Kambja kihelkonnas 8 külakooli asutatud: Kuustes 2,
Kambjas 1, Pranglis 1, Krüüdneris 1, Kodijärves 1, Haaslavas 1, teine ehita-
takse veel (aga ei ole vist iialgi valmis saanud), Kammeris 1, Unipihas ei
ole kooli, see mõisa saadab oma valla lapsed kiriku (köstri) kooli,
antakse aga käsk, et mõisa vallale ise peab kooli ehitama. Koolis
peaksivad 655 last käima, aga 261 on ilmunud; kõige vähem
Haastavas, Pranglis ja Kammeris. Õpetaja ei tohi ühtegi last pea-
kooli võtta, kes mitte koolis ehk kodus ei ole 5 päätükki pähe õppinud,
astub õpetaja sellest seadusest üle, siis peab ta iga lapse eest 1 taald
ri leskede kassasse maksma.
See on esimene kirjalik teade milles mainitakse köstri ehk kiri-
ku kooli olemasolu, kuid edaspidi ei leidu tema kohta enam min-
gisuguseid andmeid.
1780.a.
Kihelkonna piirides on ka nüüd 8 kooli, Unipiha kool on juure
ehitatud, aga Vanas Kuustes on teine kool hingusele läinud.
Kambja koolis (Suure ja Vastse Kambja valdade jauks) käivad
35 last; Pranglis 43; Kuustes 28; Haaslavas 13; Krüüdneris 24:
Kammeris 9; Kodijärves 15; Unipihas 14. Haaslava koolmeister kaebab,
et ta juba 10 aastat ametis olla, aga, et ta siitsaadik kõigevähe-
mat palka ei ole saanud ei mõisa poolt, ei ka laste poolt. Teiste
koolmeistrite palk on umbes paar vakka vilja, mõned saavad na-
tuke rohkem teised vähem.
1786.a.
1. Detsembril 1785 andis kubermangu valitsus käsu, et tervel Liivi-
maal üleüldine koolide revideerimine ette võetakse, ülemad olivad
nimelt kuulda saanud, et koolmeistrite palk liig puuduline olla,
ja seepärast kõige alamad, kõlvatumad inimesed seda ametit
Kambja kihelkonna õpetajate päev.
8 ja 9.V.26
Koolitöö edukuse tõstmiseks on suure tähtsusega õpetajate metoodilis-
te oskuste süvendamine ja värskendamine. See mõttes oli kohaliku õpe-
tajate seltsi poolt korraldatud Kambja kõrgema algkooli juures 8. ja 9.
mail, s.a. suurem õpetajate koosolek. Peale kodu kihelkonnas töötavate
õpetajate olid koosoleku töödest osa võtma ilmunud veel Nõo, Elva, Puhja,
Otepää, Reola, Tõrvandi ja Lohkva koolijuhatajad: Maakonna koolivalit-
suse poolt olid tööd juhtima tulnud koolivalitsuse juhataja hr. Uiga ja
koolinõunikud Kurvits ning Reial üldarvus 37. osavõtjat. Kõikidele osavõt-
jatele oli korraldatud ühiskorter ja eine. Üldistes küsimustes nagu kooli-
sunduse teostamine ja koolivõrgu kujundamine, olid koosoleku tööst osa
võtma palutud ka valdade koolivanemad vallavanemad, hariduslik-
kude seltside edustajad jne.
Koosoleku esimese päeva tööks olid eeskujulikud tunnid kõigis
6. klassis Kambja kõrg. algkooli õppejõudude poolt, päämiselt aga ema-
keeles, kodulooos, laulmises, usuõpetuses, matemaatikas. Teise päeva tööks
olid tundide arutused ja referaadid emakeele õpetamise, luge-
mikkude materjali, kiritööde korraldamise, käekirja ravitsemise jne-üle.
Kogu koosoleku töö oli asjalik ja läbimõeldud ning kandis hääd vil-
ja. Õieti ülevad olid lahkumissilmapilgud ja vastastikused kõned
lõppeinel.
Kambja kool ja õpetajate pere seisid kogu selle suure töö põletis-
punktis ja nägid õige rohkesti vaeva nii tundide andmisega, kui ka
referaatide valmistamise ja üldise õpetajate vastuvõtmisega, kuid
said ka selle tasuks kõige enam oskusi paremaks koolitöö korralda-
- Arvustus on puhastustuli ja harjutus teeb meistriks.
25.V.26.
Kool näitab oma tööd.
Nelipühi viimane päev on koolielus kibe töö päev. Sellel päeval on
korraldatud arvestades ligineva kooliaasta lõpuga, koolinäitus, kevadine
lastevanemate koosolek ja õpilaste kevadpidu. Päev möödub ülevas
meeleolus ja on tõenduseks, et koolil on hää vahekord koduga. Laste-
vanemad on koolitöö ja korraldustega väga rahul. Nad armasta-
vad oma kooli ja õpetajaid - kasvatajaid. Selleks annavad tunnis-
tust elav osavõtt eelpool mainitud koosolekust ja selle puhul aval-
datud laste vanemate tänusõnad. Magus rahuldustunne vaeva-
rikka töö järele täidab õpetajate hinge-
Ühte peab aga ära märkima, et wolinäituse väljapanekud mitte
enam nii mitmekesised ja kütkestavad ei ole, kui kooli loomise algu-
päevil, kus palju uusi aineid demonstreerimiseks rikkalikku mater-
jali pakkusid. Kool on oma ägedamad võitluspäevad läbi elanud,
sest pitser on tema raha eest ostetud, on valmis üle andma kui ku-
lud selle eest tasutakse. Asi läheb ägedusteni ja viimaks on sunni-
tud ikka õpetaja M. R. võimumeeste korraldustele alla andma
See tüli tühja asja pärast on leidnud aset 1911. aastal.
Peale mainitud kinnikute on olnud tarvitusel veel õpeta-
ja J. Pütsepa ajal järgmise tekstiga kinnik:
Hr. inspektor on aga vajutanud oma poolt saadetud pa-
beritele järgmise kindlakujulise pitseri:
Õpilaste piduõhtu.
11. III. 28.
Õpilaspidude korraldusel ei puudu mitte oma kasvatuslik täht-
sus. Siin saab näha õpilaste ülalpidamist ja esinemist rahva ees,
mis mitmed uued küljed nende hingeelust ja iseloomust esile toob.
Peale selle on niisugused perekondlikud peod kodu ja kooli vahe-
korra lähendajaiks ning tasandajaks. Käesolev pidu oli õpilaste
poolt juba ammu igatsetud, sest, et haiguste pärast nii Jõulu
rõõmud kui ka hilisemad kavatsused nurjusid:
Peo eeskava:
I. Õpilaskoori ettekanded:
1. "Mu isamaa armas." M. Hermanni viis.
2. "Ainuke tütar.
3. "Veli, hella vellekene".
4. „Meil aiaäärne tänavas". Soome viis.
5 "Pidu hakkab".
IV, IV, VI kl. õpilased.
II. 1. Hiire-jaht"
2. "Kena kohakene".
3. Laulge poisid".
I, II, III kl. õpilased klaveri saatel.
III. Näkkide tants - Prl. H. Kiipuse juhatusel.
IV. Näidend: "Herra von Kiisu-Miisu".
Erich Strauss.
Sündinud Rakvere linnas 29. sept. 1902. a. käsitöölise pojana. Alg-
hariduse saanud Rakvere alg- ja kõrgemas algkoolis/ Viimasel oli küll
mitu nime algul "Linnakool" siis okupatsiooni ajal "Poeglaste keskkool" ja
viimaks "kõrgem algkool". Viimase lõpetanud, astus 1919 a. Rakvere õpetajate
seminari ja 1923.a. kevadel omandas algkooli õpetaja kutse õigused.
Sel ajal oli tegevuses E.S. ka "Rakvere näitlejate ringis" ja muusikaselts
"Sireenis". 1923.a. sügisel astus E.V. Tartu ülikooli mat-loodustea-
duskonda, kust aga majanduslikkude olude tõttu 1925.a. sügisel
laskis valida õpetajaks Kambja kõrgema algkooli peale. Mõne-
sugutel põhjustel oli aga sunnitud sealt juba õppeaasta lõpul
lahkuma ja jätkas edasiõppimist ülikoolis.
Valter Laar.
Sündis 16. XII 1890. Tartum. Äksi köstri pojana. Õppis Tartu gümnaa-
siumis. Pärast 7. kl. lõpetamist oli koduõpetajaks. Teenis ilmasõjas ohvitserina-
1919/20. õppis Tartu seminaris. Õpetaja töötas Kambja ja Küüdneri algk. (5.a.)
Hiljem õpetajaks Luuska algk; Võrumaal. Abiellus 1920.a. surnud 13.III.29.
selleks otstarbeks hoolekogu summadest 20. krooni.
2. Tartumaa volikogu ja maa Koolivalitsuse korraldusel on
Kambja 6. kl. algkooli juure 2 täiendusklassi avamine. Kooli hoo-
lekogu ühes pedagoogika nõukoguga säeb oma lähemaks ülesan-
deks ühe põllumajandusliku ilmega täiendusklassi ellu viimist
vähemalt 1930. aastaks, selleks praegusele koolimajale vastavaid
ruume juure ehitades.
3. Hoolekogu otsustab asuda energilisele koolimaja ümbruse
ja kooliaia korraldamisele käesoleva aasta kevadel. Selleks keva-
del ette võtta pidulik ilupuude istutamine kooli platsile "Vaba-
duspargi" asutamiseks selle tarvis eriteadlase poolt valmistatud ka-
va järele.
4. Õpilaste viljakama koolitöö soodustamiseks otsustab kooli
hoolekogu ühes pedagoogika nõukoguga muretseda kooli õppeabi-
nõude kogusse ühe mikroskoobi, et õpilastel võimalik oleks varusta-
tud silmaga tungida sügavamale looduse saladustesse, ja määra-
ta selleks hoolekogu summadest 100. krooni-
5. Õpilastes rahvusliku aate ja lugupidamistunde kasvata-
miseks oma paremate tegelaste vastu otsustab kooli hoolekogu ühes
pedagoogika nõukoguga juubeli päeva mälestuseks kooli saali sisse-
raamitult üles riputada meie riigimeeste, kirjanikkude, kunstnikku-
de ja muusikerite pildid ning üles seada lauluisa Kreutzwaldi gip-
sist rinnakuju, kui esimese Eesti iseseisvuse mõtte õhutaja pää-
le raske orjaöö, kui ta tähendada julges: "Kaugel näen kodu kas-
vama"...
Ülal mainitud Eesti Vabariigi 10. a. juubeli-mälestus-otsuste
elluviimise panda koolijuhataja ja hoolekogu juhataja pääle,
arvestades sellejuures vastavalt kooli kassa seisukorraga.
Hoolekogu esimees: P. Unt.
Sektetäär: A. Lind.
Hoolekogu liikmed: H. Adusson, J. Uri, R. Kirss.
Koolijuhataja: K. Kirss.
Õpetajad: Hella Peerna, Helene Kiipus, Julius Lind,
Johannes Pütsepp.
5. "Priius, kallis anne" - Õpilaskoor.
6. "Tervitus vabale isamaale" - õpilane. Silber.
7. "Kodu pinnal" - Õpilaskoor.
8. Langenud kangelaste mälestamine. - A. Lind.
9. Ühine leina koraal.
10. "Langenute mälestuseks"- kannavad ette õpilased L. Käärd,
A. Kõve V. Kingo.
11. "Mu isamaa armas" - õpilaskoor.
12. Noorte kõned: J. Paal, A. Paabus, J. Tross.
13. Hoolekogu esimehe Peeter Uni kõne.
14. Kas tunned maad" - Õpilaskoor.
15. Vigastatud sõjameeste üleskutse.
16. Lõppsõna: "Eestimaa, mu isamaa."
17. Mälestusalbumite jagamine õpilastele.
Kambja 6 kl. algkooli hoolekogu ja peda-
googika nõukogu üldine koosolek 24. veebruaril
1928. a. kooli ruumes S. Kambja asunduses
Eesti Vabariigi 10da aastapäeva puhul.
Koosolekust võtavad osa: Hoolekogu esimees Peeter Unt, sekretäär Au-
gust Lind liikmed: Jaan Uri, Hans Adusson, laekahoidja Rudolf Kirss,
koolijuhataja Karl Kirss, õpetajad: Helene Kiipus, Hella Peerna, Julius
Lind ja Johannes Pütsepp.
Eesti Vabariigi kümnes aastapäev, mil küll suurem tähtsus
riikliku elu arengus, kohustab siiski ka vaimuelu aladel sihte ja
tähiseid korraldama. Kambja 6. kl. algkooli pedagoogika nõukogu
ühes hoolekoguga tehes ülevaadet kooli arengust Eesti iseseisvuse aas-
tate kestel, märgib ära juubeli päeva mälestuseks järgmist, mille
täitmisele lähemas tulevikus tuleb asuda:
1. Avalikkude algkoolide seadus näeb ette 1930. a. sundusliku
6 kl. algkooli teostamise. Et see mitte korraga ülesaamatuid rasku-
si ei sünnitaks otsustab hoolekogu ühes pedagoogika nõukoguga
5. õppeaasta õpilaste toetusraamatukogule aluse panna ja määrata
juhataja nii suurel määral õpilaste tervise ja hääolu eest kooli juu-
res peab vastutama. Paistab nii nagu pääseks lapse vanem oma
kohustusist, kui ta on lapse koolimaja juure toonud ja mis
edasi sünnib selle eest hoolitsegu ja vastutagu kool, mis aga
võrdlemisi raske ülesanne.
Peale haiguste peab koolijuhataja silm valvas olema veel
tuleõnnetuste suhtes. Sageli panevad õpilased vaatamata antud
hoiatusile oma sukad, mis päeval märjaks saanud, kuumadele
truupidele ja plekktõmbetorudele kuivama. Sääl lähevad nad
aga põlema ja nii võivad raskesti magavad vingu lämbuda.
Koolijuhataja on neid kolmel korral sellasest surmast peastnud.
Väga tihti puuduvad koolimaja juures igasugused tulekus-
tutamise abinõud millede soetamine valdadel sunduslik peaks
olema. Suuremalt jaolt asuvad magamisruumid ikka ma-
ja teisel korral kuhu puu-trepid viivad ja sageli mingisugust
teist väljapääsu teed õpilastel tuleõnnetuse korral ei ole. Kambja
6. kl. algkoolil on siiski mõned abinõud tarvitusele võetud. Nii on
tehtud tütarlaste magamisruumis teine välja pääsu käik juure.
Sama on ka käesoleval aastal poeglaste magamisruumi suhtes
ette nähtud. Peale selle on koolil oma tulekustutamise prits.
Edasi on internaatide puuduseks see, et puuduvad kooli
ruumes soojad väljakaigukohad. See läbi tuleb ette põlju halenal-
jakaid juhtumeid ja ka õpilaste tewise rikkumisi kui nad öösel
Ajaloolisi andmeid
Kambja 6. kl. algkooli (endise kihelkonna kooli) kohta
1843-1928 a.
Sisse-juhatuseks.
Kambja 6. kl. algeool (end. kihelk. kool) pühitseb 22 nov. s.a.
85-mat aastapäeva. See puhul tahab käesolev kokkuvate pakkuda lü-
hikest ülevaadet kooli ajaloosest arengust ja praegusest seisukorrast.
Siin leiduvad andmed ja ülevaated ei peaks pakkuma huvi-
mitte üksi endistele ja praegustele õpilastele, vaid ka lastevanematele ja
seltskonna laiematele ringkondadele.
On ju meil nüüd võimalik ise oma kooli luua ja tema arenemise-
le kaasa aidata. Kooli kaudu pakume kasvavale noorsoole seda pare-
mat, mis meil oma kultuuri varadest olemas, kujundame Eesti tulevikku,
Kool, kodu ja seltskond peavad käsikäes käima. Kool üksi ei suu-
da kuigi palju ära teha, kui vanemad ja kogu seltskond ei tööta koo-
liga kaasa ega toeta ta püüdmisi. Kõigi kolme teguri koos töötamisel
saame jõu, mis meie noorsoo kasvatuse kaudu viib Eesti vastu pare-
male ja õilsamale tulevikule -
Kambjas, novembril, 1928. a.
Koolijuhataja: Karl Kirss.
kõik meelelised pääletungimised. Siiski: kahvatu talvise päikese
paistel kuulda üksnes-nurin, nurin, nurin... ja tuju mokas!
Ma austan suuri Jumalaid ja allun neile täiesti, kui need Juma-
lad on õiglased, kuid valitseda luban igal teataval ajal üksnes
ühel!
Joh. Voites.
Elualgab tänagi määratud ajal, algab tungi ja tõuk-
lemistega pesuvannide juures. Igaüks tahab esimene olla, ei ta-
ha mitte oodata vee toomist, kui öösine pesuvannist otsas. On
juba praegu märgata, lapse eas, kuidas tütarlapsed, oma soole
truud kolmekordse aja rõivastumiseks, pesemiseks jne tarvitavad
võrreldes poeglastega. Panen ka tähele, et tütarlapsed alalõpmata
magamise toas viibida tahavad. Nii tihti tuleb neile selle soo-
vimatuse üle märkusi teha. - IV. kl. õpil. A. Rekker teatab, et
eilse päeva jooksul tema suurrätt kaduna on läinud Nähtus,
mis harilikult seega lõpeb, et kaotatud asi kuskilt vedelemast
leitakse. Üldiselt tundub jõuluvaheaegade tõsine tarvidus.
Õhtuks otsisime suurätiku üles, nagu juba ette arvata, Rek-
keri kaasõpilase Vääna (II kl.) sängi jalutsilt. Kuid uus pahandus
jälle: IV kl. õpil. Annokil on Kuusiku "Eluta loodus" kaduma läinud.
Seda tuleb juba homme lahendada. Tänaseks on küllalt mõllu nähtud
ja müra kuuldud. Aeg on rahule! -
A. Lind.
ilustatud plakaat.
"Eesti vabariik 10 aastane."
Ja seda mitte üksi koolimaja juures, vaid iga elamu katusel
lehvib täna meie riigi lipp.
Rõõmsalt sõidavad vallavolinikud vallamaja juure pidulikule
koosolekule. Samuti koguvad hoolekogu liikmed koolimaja juure,
et vabariigi 10. aasta juubeli puhul tehtud otsustele pidulikult
alla kirjutada.
Pikas reas liiguvad koolinoored seltsimaja poole aktusele, kus
neid lõpmatu rahvamurd ootab, kes peale aktuse, mis kella 9-11 kes-
tab, kirikusse pidulikule Jumala teenistusele lähevad. Rongikäik on
ligemale 2 km. pikk. Kiriku tornist kostavad tulijaile vastu
pasunate helid: "Oh võtkem Jumalat"-
Õhtul on seltsimajas pidu korraldatud Kambja kaitsema-
levlaste poolt. Ülevas meeleolus möödub see. Hulka sütitavaid kõ-
nesid, rida ilusaid meeskoori laule ja hästi kätteõpitud näidend:
"Tuultepöörises" - täiendavad suure mälestuspäeva eeskava-
Õpilaste aktuse kava:
1. Avamine ... K. Kirss.
2. Hümn.
3. Riigikogu deklaratsioon Haridusministeeriumi ja maa
koolivalitsuse tervitused.
4. Kõne: "Meie vabaduse saamine" - H. Kiipus.
Haiged õpetajad.
10.V.28.
Õpetaja J. Pütsepp on jälle tänasest peale koolitööle asunud.
Ühtlasi ootab ta aga vastust Taagepera sanatooriumilt, et suve vahe-
ajal sinna ravimisele minna-
Õpetaja H. Kiipuse tervis ei ole aga mitte veel nii palju parane-
nud et ta tööle saaks asuda, vaid peab veel haigevoodisse jääma. Ku-
ni kooli aja lõpuni jääb tema asetäitjaks tagavara õpetaja H. Schmidt.
Tartu õpetajate seminar 100. aastane.
12.V.28.
12.V. 28.a. on Tartu senunari suur-päev - tema 100 a. juubeli
päev. Sel puhul on kõik tema endised kasvandikud palutud pidus-
tusist osa võtma. Kambja 6 kl. algkooli õpetajaist on seminari vilist-
lased A. Kirss J. Lind ja prl. H. Kiipus. Et pidustusist tegelikult osa
võtta, on nendele lubatud 12.V.28.a. koolitööst puududa. Koolitööd
korraldavad koju jääjad kolm õpetajat.
Õpilaste kevadpidu.
17.V.28.
Kibe ettevalmistamine... Nii nooremad kui ka vanemad õpi-
lased tahavad oma osavust ja võimeid proovida. Seda võimaldab nei-
le kõigiti mitmekesine kevadpeo eeskava 17.V.s.a.
Osavõtt peost on rohkearvuline. Ettekanded õnnestuvad hästi.
Erilise tähelepanu osaliseks saavad "kevadneiud" oma tantsuga. Väikes-
te tütarlaste esinemine sellastes osades on väga meeldiv ja köidab
pidulisi.
Emadepäev Kambjas.
20.V.28.
Kuues ülemaaline emadepäev... Kambjas võtsid selle korral-
duse oma pääle kool ühes Hariduse seltsiga ühiselt pühapäeval 20.V.
Kambja seltsimajas. Päeva avas K. Kirss sissejuhatava kõnega, millele
järgnes hr. J. Gnadenteichi vaimulik kõne lauludega, mida saatis
H. S. pasunakoor. Õpilaste poolt said ettekantud laulud: "Emale", "Minu
vanaema", "Kiige laul", ja terve rida kevade- ning naljalaule. Õpeta-
jaist esinesid kõnedega prl. Hella Peerna ja hr. L. Pütsepp, kes ära
märkisid emade suurt tööd perekonnas ja nende südame salajast
rõõmu, mida nad oma laste üle tunnevad. Sellele järgnes ühine
laul: "Kas ema südant tunned sa?"
Raam-õppekavad.
30.IX.26
Eelseisvaks õppeaastaks on Haridusministeeriumi poolt koolidele saa-
detud uued raam-õppekavad, mis senist õpilaste töökoormat tahavad nor-
meerida ja õpetust tegelikule elule lähemale viia. Iga õpetaja on kohusta-
tud nende põhjal omale ise kohase töökava kokku seadma. See on aga
õige vastutusriks töö ja nõuab suurt ettevalmistust elutundmist pedagoo-
gilist ettevalmistust ja teadmisi. Et oma aitavat kätt pakkuda, on koolinõunik,
hr. A. Kurvits kooli juure enne õppetöö algust väljasõitnud õpetajaid inst-
rueerima. Sel puhul on koondatud siia ka naaber-koolide õpetajad, kel-
lega ühes koos terve päev õpesihtide ja töökorralduste üle nõu peetakse
See oli üks meeldivamaid koosolekuid, kus koolinõunik otse oma
ameti õiges ülesandes esines.
Koolitöö alguspäev 1926/27. õa.
4.X.26.
Täna algab jälle koolimajas kihav noorte elu. Härra Haridusmi-
nister on käesoleval aastal õppetöö alguspäevaks määranud 4. oktoobri
Sügispäike ei ole suutnud veel kõrgele tõusta, kui juba esimesed koolitu-
lijad südikalt kooli poole sammuvad - "kaenlas raamatud ja tahvel,
taskus tindi pott" - Paljudele tulijaist on koolitee juba tallatud rada,
tanud. Ta ehk unustas selle juba siis, kui ta meile selja pööras. Umbes kella
12. aegu tuli K.K. tunnistustega ja hakkas nende väljajagamine. Õpi-
lane õpilase järele sammus K.K. juure, kes ulatas lõputunnistuse ühes
õnnesoovimisega. Nii mõnelgi ilmus silma läikiv pisar, igaüks püüdis seda
muidugi varjata, aga ikka ta tuli. Minagi kuivatasin salaja pisaraid
tehes jälle rõõmsa ja naeruse näo nagu ei tuleks mulegi kurb olla. Pea-
gi oli kõik lõpetatud, jätsime õpetajatega jumalaga ja osa õpilasi
sammus koju. Mina aga läksin mõne teise õpilasega H. P.
poole, tahtsin ju tedagi, oma armsamat naisõpetajat jumalaga
jätta. Viitsime mõne tunni ühes temaga jõeääres ning kui päike
õige madalale oli vajunud, lahkusime. Sammusin koju. Kas olin
rõõmus? Kas olin kurb? Olin vist mõlemad.
9. XII. 29.
Elli Laine.
selle üle erilisi andmeid temast ei olnud jäänd.
11. nov. 1918. a. lahkusid saksa okkupatsiooni väed Eestist. Avanes
võimalus uuesti Eesti Maakonna valitsusel ühes Eestis Maapäevaga (ees-
otsas K. Päts`iga) tegevusse astuda. Mulle võimaldati kooliõpetaja koht
kihelkonna koolis tagasi, kui olin ses suhtes sooviavaldusega Tartu
Maakonna valitsuses esinenud. Käisin ses suhtes asja korraldamas
Kambja vallavalitsuses, kus sel ajal oli vallavanemaks kauaaegne.
vilunud ja asjatundlik vallavanem Peeter Unt (Luha talust). Tema
ja sekretäär O. Jams'i allkirjadega sain paberi (kirja), et kihelkonna
kool Tartu Maakonna valitsuse Haridusosak. juhataja A. Bach`i
korraldusel peab mulle üle antama. Valla valitsuse esitajaks üle-
andmise juure määrati vallavanema abi Ipsberg ja vallanõukogu
liige Johann Tart. ilmusime kolmekesi kihelkonna koolimaja juure,
näitasime paberid ja võtsime kooli asjaajamise ja raamatukogu
üle. See oli enne Jõulu 18 detsembril 1918. a.
Õppetööd ma siiski sel aastal alata ei saanud, sest et Eesti
Ajutine Maapäev võeti enamlaste poolt üle s.o. aeti laiali.
Pugesin redusse enamlaste ajal.
14. jaan. 1919. a. langes Tartu enamlaste käest Eesti vägede kätte.
21. jaan. 1919.a. Tartus viibides sain Tartu Maak. Haridusosak. juha-
taja A. Bach'i ja sekretäär P. Keerdo allkirjadega tunnistuse 21. jaan.
1919. a. No 143. all, mis põhjal sain jälle kohale tagasi määratud.
Veebruari kuul 1919.a. asusin õppetööle ja jatkasin seda kuni keva-
-> l 18.
Õpilaste jõulupeod.
Pea igal aastal on korraldatud õpilastele jõulupuu, mille
ettekannete loa saamiseks on esitatud inspektorile täpne eeskava
ühes tõlkega. Peod on olnud kihelkonna ja Väikse Kambja algkooli
õpilastele üheskoos sellepärast on ka lubapalvetele mõlemad õpeta-
jad M. Ratasepp ja Jaan Sõõro tugevate käekirjadega alla kirju-
Eeskavad on enamikus ilma mingi korrata koostatud ja sisal-
davad õige palju tühja materjali. Viimane asjaolu on ka inspekto-
rile silma torganud ja nii nõutakse 1913. aasta jõulu kava järele,
milles inspektor ei leia ühtegi korralikku vene laulu, et õpetaja
esitaks viibimata õpitud laulude loetelu inspektorile läbivaata-
miseks. Samuti on eeskavas köstri jõulukõne ettepoole paigutatud,
kui keisri laul, missugune asjaolu silma torkavalt punasega on
ära parandatud.
Väga puudulikud on ka eeskavas esitatud palakeste vene-
keelsed tõlked ja peaaegu igal aastal ühed ja samad palad.
Ühe lugemispala "Juku" autoriks on märgitud Vanja Lattik.
Väga osavasti on poetatud esitatud materjali hulka ka
"Mu isamaa mu õnn ja rõõm." Enamasti on püütud venekeelse-
te paladega kõrvuti midagi sarnast ka eesti keeles näidata.
Puhkepäev õpilastele.
30.IV.28.
See koolipäev on vabastatud koolitööst Tartumaa õpetajate liidu
üldkoosoleku puhul, mis Tartus ära peeti 29. ja 30. aprillil s.a. ja millest
osavõtsid kõik Kambja algkooli õppejõud.
Õpilastele said korraldatud pisikesed kodused kordustööd.
Õpetaja H. Kiipus haige.
2.V.28.
Täna saabus teade, et õp. H. Kiipus Tartus on haigestunud.
Arsti korralduse järele on ametipuhkus lubatud kuni 13. V. s.a. Ase-
täitjaks on Maakoolivalitsuse poolt määratud tagavara õpetaja Hans
Schmidt kes ka 2. V. oma kohuste täitmistele asub. Ehk mainitud töö-
jõud kõige hoole ja tahtmisega püüab uutele oludele kohaneda ja
tõsiselt tööd teha, siiski on raske asendada õpetajat kordusnädalate
ajal, kus õppeaineid tuleb läbivõtta terve kursuse ulatuses, kuna endise
õpetaja töö ja õpilaste oskused ning võimed tundmatud.
Et käesoleval õppeaastal enne koolitöö lõppu kaks õpetajat on
haigustunud, siis ei jäta see oma mõju ka koolitööle avaldamata.
Kambja 6 kl. algkooli hoolekogu ja
pedagoogika nõukogu ühine koosolek 24 veeb-
ruaril 1928 a. kooli ruumes S. Kambjas
Eesti Vabariigi 10da aastapäeva
Koosolekust võtavad osa: Hoolekogu esimees Peeter
Unt, sekretäär August Lind, liikmed: Jaan Uri,
Hans Adusson, laekahoidja Rudolf Kirs, kooli-
juhataja Karl Kirss, õpetajad: Helene Kiipus, Hella
Peerna, Julius Lind ja Johannes Pütsep.-
Eesti Vabariigi kümnes aastapäev, mil küll suurem
tähtsus riiklise elu arengus, kohustab siiski ka vaimu elu
aladel sihte ja tähiseid korraldama.
Kambja 6 kl. algkooli pedagoogika nõukogu ühes
hoolekoguga tehes ülevaadet kooli arengust Eesti iseseisvuse
aastate kestel, märgib ära juubelipäeva mälestuseks.
järgmist, mille täitmisele ligemas tulevikus tuleb asuda.
1. Avalikkude algkoolide seadus näeb ette 1930 a.
sunduslise 6 kl. algkooli teostamise. Et see mitte korraga
ülesaamatuid raskusi ei sünnitaks, otsustab hoolekogu
ühes pedagoogika nõukoguga 5 õpeaasta kehvemate õpilaste
toetus raamatukogule aluse panna ja määrata
Mälestisi kooliajast.
Oli käes tume, kurb sügisene päev, see kauaoodatud, kuid siiski kar-
detud aeg, mil pidin kooli minema. Kujutlesin kõigiti seda aega, mil-
lisena võiks ta küll tulla ja milline olla. Ent seisingi üheksa aastasena
selle lävel. See polnud just mitte kooli, vaid koolipreili, kes võeti Tõdu
mõisa Kiiviti tütardele; nendega pidin ma tutvunema ja koos õppi-
ma. Preili oli hiigla paha meeleoluline brünett inimene, kes pakkus
mulle alati siis suurimat lõbu kui ta pahandas ja halvas tujus oli. Teis-
te lastega sain küll hästi läbi, aga kui nad mind mängima kutsusid,
ei läinud ma meeleldi. Mulle ei meeldinud nende mäng põrmugi. Nii
käisin ühe talve sääl "koolis" ja teisel sügisel kolisin Voore algkooli.
Siinne elu oli hoopis teistsugune. Oli palju lapsi ja juba kaks õpeta-
jat. Kõrvad pidid lõhkema säälvalitsevast kärast. Harjusin pika pääle
ja sain omale hää sõbranna, kes istus minuga ühes pingis. Sain teisi
klassi, kus oli õppimist rohkem. Olin ka küllalt kehv õpilane, nii, et andis
kohe sipelda, enne kui jõudsin kolmandasse klassi. Hr. Luukas oli ka-
väga kuri õpetaja, kartsin teda kui suurt Jumalat, eriti, kui ta laul-
misetunnis poognat vastu pinki põrutas, nii, et hingamistki polnud
kuulda. Oli üks pahatujulisi ja tusaseid õpetajaid, kel polnud
millalgi naeratavat nägu.
Teisel aastal lõpetasin juba kolmanda klassi. Sel kevadel oli
suur, üldine lastepidu Kambja 6.kl algkoolis, kuhu ka meie kool viidi.
Nüüd võimaldus minulgi näha seda suurt kooli, kuhu meie õpetajad soo-
vitasid meil edasi õppima minna. Üks aasta veel Voore algkoolis ja siis
olid võimalused Kambja 6. kl algk. minekuks. Lahkusin oma hääst sõbra-
tarist, meie tee läks lahku. Lõpmatu kahju oli lahkuda ja võõrasse koo-
li minna. Üksi kindlal sammul asusin uuele kaugele teele, kus kõik
hiigla võõras. Kauge maa tõttu pidin kohe koolimajja ööd jääma kuni
pühapäevani. Tundsin pöörast igavust, nädal tundus kuu pikkusena.
Õpetaja hr.P., kes oli mind nii lapsena näinud, imestas mu suuruse üle.
Juba varakult tuli kokkupõrkeid õp. A. L.-ga, kes oli matemaatika õpeta-
ja, ja matemaatikaga olin alati kimbus. Millalgi ei oskanud ma tahvli
juures midagi ja A.L. hindas mu teadmisi matemaatikas nulliks. Kõikjal
piinas mind igavus. Olid kurvad ajad. Pika, pika ootamise järele lõp-
pes see nädal ometi ja sain koju. Kodus ei tundnudki teised mind
enam hästi, sest olin palju muutunud selle nädala jooksul. Teisel
nädalal pidin jälle nagu mõnda piinamajja minema. Ei saanud õp-
pimisega toime, sest kõik oli märksa teistsugusem kui Vaare koolis. Saksa
keel oli palju teistsugusem, seda õpetas H. L. Teda ma just ei kartnud,
aga kui kord kinni jäin ja H. L. valju häälega käskis nn. "pogrisse"
minna, polnud hirmul piiri. A.L. pani mind sääl korrapidajaks
ses inetus kabinetis. Vastanud oma ülesande, põgenesin silmapilkselt
säält. Pääle selle õppisin alati korralikult saksa keele ära.
Aegade möödudes muutus see kool ikka armsamaks. Tundsin ene-
se sellega seotud olevat ja kohanesin selle korraga. Talv möödus lenna-
Õpetaja Julius Lind läheb sõjaväelistele õppustele.
10.IV.26. a.
Kuni selle päevani on koolielu liikunud oma harilikku rada, ilma
et midagi erilist lahkuminevat või silmapaistvamat oleks juhtunud.
10.IV.26. a. on aga koolile suureks kurvastuspäevaks. Sel päeval jätab õpi-
lasi ja õpetajaid jumalaga õp. J. Lind, kes sõjaväe teenistuse tõttu koo-
litööst peab pikemaks ajaks lahkuma. Kooli pere saadab teda laulude
ja soojade tänusõnadega. Tema eriliselt armastatud alad: mäng ja
sport aitasid hääde mälestuste loomiseks õpilaspere keskel veel märksa
kaasa, sellepärast on ka lahkumine temast raske.
Õpetaja J. Linnu pedagoogiline tegevus, mis ligikaudu kaks aas-
tat kestis, oli õige produktiivne. Noor õpetaja armastas tegevust ja oli
alati valmis igale hääle tööle. Lahkumise silmapilgu jäädvustami-
seks annetasid õpilased ühes õpetajatega hääle sõbrale "kuuli tõuka-
va sportlase bronks kuju marmor alusel."
Raske ja segav on koolitööle õppejõudude vahetamine tööaja
kestes, eriti veel kooliaja lõpp osas. Kambja kool on kolm aastat jär-
gimööda niisugust häda tunda saanud: 1924. a. kevadel tuli kooli-
juhatajal enne koolitöö lõppu sõjaväelistele õppustele minna, 1925. a.
kevadel 31.III. suri õpetaja Minna Peerna. Käesoleva aasta lahkujaks
on õpetaja J. Lind. Asetäitjaks temale on Maakonna koolivalitsuse
poolt määratud üliõpilane Nikolai Ader, kes varem, peale Tallinna
õpetajate seminari lõpetamist ühe aasta on koolipõllul töötanud.
22. Laanesaar, Amanda.
23. Lall, Arnold.
24. Tenneberg, Linda
25. Eilsen, Endel
26. Ilus, Linda
27. Laama, Elfriede
28. Janis, Herbert.
29. Lill, Oskar
30. Luha, Ella
31. Luha, August.
32. Laurits, Helmi
33. Lätt, Ella
34. Lihtsi, Eliise
35. Adler, Leo
36. Kangro, Herbert
37. Kudi, Johannes
38. Kudi, August
39. Kents, Artur
40. Kender, Rosiine
41. Padar, Alma,
42. Poolakene, Eevald
43. Pulla, Alviine,
44. Saal, Alviine
45. Sauter, Leonore
46. Silber, Eevald
47. Siimenson, Hilda
48. Sööt, Ferdinand
49. Timmermanu, August
50. Toover, Helene
51. Riis, Rudolf
52. Riis, Albert
3. Rein, Eduard
54. Reker, Karl
56. Nissenberg, Eduard
57. Hint, Erna
58. Leigo, Mathilde
59. Leigo, August
60. Laanesaar, Leida
61. Paal, Aino
62. Paal, Ilmar
63. Paabus, Voldemar
64. Sauter, Amanda
65. Anon, Leida.
1920/21. õppeaasta
66. Annok, Elsa
67 Adams, Hilda
pidada, et õigeid koolimajasid ei olla, vaid kooli külmas suitsuses
vahetares peetavat, ja pealegi ükskord ühes ja teinekord teises pai-
gas. 16. juunil 1786. on niisugune katsumine Kambjas ettewõetud,
ja on Kambja koolide kord järgmine olnud:
1). Krüüdneri kool on heas korras; majal on aknad ees ja
kambris ei ole suitsu. Koolmeister on Vääna Jaan, ühtlasi ka kiriku-
vöörmünder; mõlemaid ametit ei või üks mees pidada; seepärast
peab ta teise maha panema; aga et ta - nagu meie ajal
üteldakse - "alkoholi armastaja" olnud, lastakse ta mõlematest
ametitest lahti. Ametipidamise eest on koolmeister vaba ühe päeva
orjusest ja kümnese maksudest; kooliajal ei orja koolmeister mitte.
23 last käivad koolis; suurem jagu õpetatakse kodus; neid kästak-
se kuus üks kord koolmeistri ette eksamile tulla.
2). Kuuste vallas on üks kool; õpetaja soovimise peale antak-
se mõisa omanikule käsk, et ta Märdipäevaks 1787. veel teise koo-
limaja peab valmis ehitama, kui mitte - siis peab pärishärra
50 rubla kiriku kassa heaks trahvi maksma. Vana koolimaja
on heas korras: aknad ees, ilma suitsuta. Koolmeister on Põka Hansu
Jaan. Palgaks on temal poole päeva maa. 30 koolilast. Suu-
rem jagu õpetatakse leiva ja riide puuduse pärast kodus.
3). Vastse Kambja kool on ühe aasta eest asutatud. Lapsi
õpetatakse talu rehes; sellest kästakse Märdipäevaks 1786 sünnis
koolimaja valmistada. Kui pärishärra käsku ei täida, maksab
50 rubla trahvi kirikukassa heaks. Koolmeister on Kaarli Albri Jaan,
palgaks on kahe vakamaa; 20 last; kõik lapsed käivad koolis.
4). Suures Kambjas on üks kool. Koolimaja on teistele eeskujuks.
Koolmeister on Kangro Jaak; palgaks saab ta 8 3/4 vakka rukkid
mõisast. (Voore külla tahetakse teine kool ehitada, kuhu ka Tõdu
ja Vastse Kuuste lapsed vastu võetakse). Kangro koolis käivad 25 last.
5). Vana Prangli koolimaja on vana. Õpetaja soovib, et veel tei-
ne koolimaja juure ehitatakse, mõisaomanikule antakse käsk, 2
koolimaja ehitada; esimene peab Märdipäewaks 1787, teine Märdipäe-
vaks 1788 valmis olema; kui mitte, on 25 rubla trahvi maksta. Kool-
meister on Reino Paabo Jaan; et "paremat saada ei ole", ollakse te-
maga rahul. Ühe päeva maa on tema palk. 20 koolilast,
6). Kammeri koolimaja nõuab parandamist; Koolmeister on Her-
mike Tani, palgaks on tal poole päeva maa. Koolis käivad 15 last.
4) Haaslava Mõrakülas on uus koolimaja korstnaga, nagu
seda kuskil mujal ei ole. Koolmeister on Labi Jüri poeg Jaak, pal-
gaks saab ta valla poolt 6 vakka rukkid, ja mõisa poolt kahe
vakamaa. 30 last käivad koolis. Mõisa rendihärra (J.G.Probst) käib
ise nädalas üks kord kooli vaatamas (teistes koolides teevad seda
kirikuvöörmündrid).
Vastses Pranglis ja Kodijärves ei ole kooli, mõisate omanikud.
lubavad Märdipäevaks 1787. koolimajad valmis ehitada, ehk maksa-
vad 50 rubla trahvi. Ka Unipihas ei ole kooli; selle hooletuse üle
Nii on ühes kavas sattunud "Kulla kevade - kaunike tule!" ja
Palutud peokeste jaoks ei ole luba millalgi andmata jäetud, kuid
on hoiatatud et neid avalikult mitte välja ei kuulutataks ja
et nendest võivad ainult lastevanemad ja nende lähemad
omaksed osa võtta.
Peale selle on 1911.a. korraldatud üldine lastepidu
Kambja kiriku juures Kambja, Unipiha ja Sipe algkoolide
poolt. Sellele palvekirjale on alla kirjutanud: M. Ratasepp, J. Sõõro.
Juhan Karu - Unipiha valla kooliõpetaja
Jaan Laurson - Vana-Kuuste ministeeriumi kooli juhataja ja
A. Orrik - Kangro kooliõpetaja.
Tüli tühja asja pärast.
Säilinud kirjavahetuse põhjal ei ole mitte huvituseta märkida
õpetaja M. Ratasepa sekeldusi rahvakoolide inspektori ja kohaliku
kiriku eestseisjaga kooli pitseri pärast.
Maksvate seaduste põhjal oli võimalus ametiasutustel, kellel
sellekohane pitser olemas, oma postisaadetisi ilma margimaksuta.
saata. Selleks otstarbeks on lasknud kiriku eestseisja järgmise pit-
seri valmistada:
Viimane ei rahulda koolijuhatajat oma ebamäärase sõna
"parochial" ja üldise pitseri kuju poolest. Ta nõutab inspek-
torilt loa uue ümarguse pitseri jaoks ja laseb selle valmis-
tada järgmise kuju ning tekstiga oma kulul:
Nähtavasti on selle peale kaebuse esitanud inspektorile kiriku eest-
seisja tähendades selle peale, et koolijuhataja on oma lubaga nii-
suguse pitseri koolile valmistada lasknud ning palub selle
konfiskeerimist. Inspektor on ka viimasega nõus ja käseb pitse-
rit konvendile ära anda. Seda ei ole aga M. R. nõus tegema,
Vabaduspäev 24. veebruaril, 1926.a.
24.II.26.
Mälestised astuvad täna üle koolimaja läve ja kutsuvad koo-
liperet pühapäeva pidama. Need on üsna hilised mälestised, kevadi-
se tormi sekka kaovad nende jäljed, sinna, kus oli Eesti riigi algus.
Sinna, kus seisis kaalul: Olla või mitte olla, surra ja jääda võõrastele
jalgu või võita ja siis elada. See oli aeg, kus isade kõrval võideldes lõid
omale sõjamälestised ka koolipoisid, kelledest mõni ei olnud veel püssi
pikunegi.
Me tulime sellest heitlusest välja võitjatena, suutsime kaitsta,
oma kodumaad ja täna pühitseme tema iseseisvuse kaheksandat
aastapäeva. Meis põleb edasi esivanemate suurim igatsus, olla va-
ba ja olla töötegija kuni surmani. Ja noored, kes võsu oma vanemate
kännust annavad täna pühaliku tõotuse olla oma kodumaa tule-
viku toed kui väsivad vanad sambad ja raskuse üle annavad noor-
te õlgadele.
Tõotust andma oma südames ja mälestama langenuid ko-
dumaa poegi, kelle verega on vabaks lunastatud meie kodumaa vil-
jakas pind, on kogunud kooli saali ka Kambja kõrgema algkooli õpi-
lased Eesti Vabariigi kaheksanda aastapäeva puhul. „Su valu südames.
meil keeb, su õnn ja rõõm meid rõõmsaks teeb oh kodumaa"- need on meie
tänase päeva mõtted. Sind tahame armastada, kodumaa kuni sur-
mani!
Üks mälestis.
Oli ilus kevadpäev Pikk õppeaasta ligines lõpule. Kambja
6 kl. algkool tegi retke ilusasse "Köstrimetsa" või "Köstrimäele" nagu
rahvasuus teda nimetatakse. Metsa ääres lagedal kohal andusime
täielikult lõbutsemisele. Siis me sääl jooksime viskasime hundiratast
mängisime "kulli" - ja julgemad poisid tegid hüppeid järsult
liivamäelt.
Palju palju tükke sai tehtud sääl ei mäleta neid enam
kõiki. Küllalt jooksnud ning lõbutsenud pöörasime sammud
koju läbi kalmistu. Uuel kalmistul oli siis veel vähe künkaid
ent küll aja jooksul jääb kitsaks seegi... Kalmistut piiraval
aial metsapoolsel küljel, olid praktilised inimesed kõrvaldanud
mõningaid aiavarbe, ning toda teed kasutasime meiegi.
Kooli juhataja hr. K. K. ning kooliõpetajad seisid avavuse juur-
de ning meil - õpilasil tuli minna "läbi lipu."
Sääl aga võttis hr K.K. kavalasti naeratades siilu alt
suure kompveki koti ja iga mööduv õpilane pidi külastama
maiustusi. Hääd olid nad – hääd vist seepärast, et neid jagas-
kooli juhataja. Kõik õpilased väljaspool kalmistu aeda astus
koolijuhataja kõrgemale künkale, ning õpilased kogunesid
selleks otstarbeks hoolekogu summadest 20 krooni.
2. Tartumaa volikogu ja maa Koolivalitsuse korral-
dusel on Kambja 6 kl. algkooli juure 2 täiendusklassi
avamine.- Kooli hoolekogu ühes pedagoogika nõukoguga
säeb oma ligemaks ülesandeks ühe põllumajanduslise ilmega
täiendus klassi elluviimise vähemalt 1930 aastaks, selleks
praegusele koolimajale vastavaid ruume juure ehitades.
3. Hoolekogu otsustab asuda energilisele koolimaja
ümbruse ja kooliaia korraldamisele käesoleva aasta kevadel.
Selleks kevadel ette võtta pidulik ilupuude istutamine kooli
platsile "Vabaduspargi" asutamiseks selle tarvis eriteadlase
poolt valmistatud kava järele.
4. Õpilaste viljakama koolitöö soodustamiseks otsustab
kooli hoolekogu ühes pedagoogika nõukoguga muretseda
kooli õppeabinõude kogusse ühe mikroskoobi, et õpilastel
võimalik oleks varustatud silmaga tungida sügavamale.
looduse saladustesse, ja määrata selleks hoolekogu
summadest 100 krooni.-
5. Õpilastes rahvusliku aate ja lugupidamistunde
kasvatamiseks oma paremate tegelaste vastu otsustab
kooli hoolekogu ühes pedagoogika nõukoguga juubeli
mälestuseks kooli saali sisse raamitult üles riputada.
meie riigimeeste, kirjanikkude, kunstnikkude ja muusikerite
pildid ning üles seada lauluisa Kreutzvaldi gipsist
rinnakuju, kui esimese Eesti iseseisvuse mõtteõhutaja
pääle raske orja öö, kui ta tähendada julges: "Kaugel
näen kodu kasvama"...
Üal mainitud Eesti Vabariigi 10a. juubeli mälestus-
otsuste elluviimise panda koolijuhataja ja hoolekogu
juhatuse pääle, arvestades selle juures vastavalt kooli
kassa seisukorraga.
Sekretäär: A. Lind.
Kooli juhataja: K. Kirss.
L.Peerna
J.Pütsep
Tuleb teine tund - rehkendus II kl. õpilastega. Esimese klassi omad lä-
hevad kuumaks kõetult, nagu pleki täis vesikringleid pagari ah-
just... Rehkenduse õpetajat tahaks häämeelega p... näpistada,
et ta elavamalt tundi annaks.
Järgmiseks tunniks võetakse kaks laugust korraga maha-
ühes saksa keel ja teises laulmine. Siin ei oska märkusi teha, sest et
asi enesesse puutub ja teist tundi ei pääsenud päält vaatama.
Ning nüüd need teised õpetajad! On nende hulgas kulupäid, on
rõõmsa nägudega neiusid, kel kogu aeg midagi väriseb, nagu Mog-
ri onu seda tähendab. Kõige ilusamaks kogupildiks liituvad nad
aga tundidele järgneval istungil. Nagu elus ikka tähele pandud,
poevad arglikumad nurka. Nende süütust siniseist silmist võid
kõike muud leida, aga mitte mõtteid antud tundide üle. Kes läbi-
rääkimistes elavust peab, on palja päälaega ja valges vestis õpeta-
ja. Õrna ja tagasihoidlike häälega teeb ta mõned sügavad tä-
hendused ning siis tõmbab jälle hinge. Teda saadab kaastundega ta
armas tütreke, kes värvilist ruaal šalli sõrmede vahel näpib ja hä-
belikult silmad maha lööb kui isa kõnes kogelema jääb. Tema eest
on elutark isa väljas, seepärast ei tunne ta end nagu väga kohusta-
tud olevat arvustusi ette tooma. Teised preilid peavad aupaklikku
vaikust ja lasevad salaja mõne väikese haigutuse peasse lahti-
Mogri ja Miili vahetavad ka kord tähendusrikkaid pilke ja siis
lausub Miili, et saksa keele väljarääkimine pole kõige moodsam
olnud. Selle järele seab järgmine preili ühe jala teise päält ümber ja
tähendab, et tema pidavat sedasama ütlema. Kõige viimane neiu-
dest peab aga alatasa oma silmakeri pöörama, sest poisid põrg-
lased tükivad teda kui uut liiget iseäranis tähele panema. Kor-
raga teeb aga kassameister valju tähenduse ja minu vaatlemine on
katkestatud. Saan veel korra silmaga riivata, et preester kokku-
pandud käsi istub. Siis järgneb aga veel suuremaid kärgatusi ja
ma saan korraga vihaseks, sest, et kaks meest meist väga halvas
arvamises on ja koosolekult lahkuvad. Ja minule vaesele jääb
see õnn osaks: neid tagasi paluda. Sest saadik on rahu riku-
tud. Püütakse küll veel tööd edasi teha, aga palju kihvtisemal
toonil. Koolinõunik, kes nurka teiste taha on pugenud, hakab ka
enese juures olekust märku andma ning teeb õige teravaid tähendusi.
Muidu paistis see mees aga väsinud olevat, sest nii mitmedki asjad,
mida enne talle arvustuseks ette kandsime, jäid temalt tähele panemata.
K. Kirss.
Esmaspäev 12. det. 1921.
Klassid ennenägematult külmad. Oleks kohane valvekorral olla