Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
koolis ja õpetaja kutse omas
sama kooli juures pädagoogilistel
Kursustel 1908 a. kevadel.
Aastapalk 200 rubla. 1915 a. ke-
vadel lahkus O. Nelke, sest ta
mobiliseeriti sõjaväkke, ja tema
asetäitjaks kooli peale määrati Edu-
ard Jüri poeg (Semljaks). Semlek,
15 aprillist 1915 a. E. Semlek oli lõ-
petanud Tallinna linna kooli. Kuu
palk 25 rubla. Järgmisel sügisel, ala-
tes 15 okt. 1915 a. tuli Vinni-Pajusti
tamise seaduse jõusse astumisega, mis kohustab koole
varustama seaduse nimestikus kindlaksmääratud
õppeabinõudega, on õppeabinõude arv märgatavalt
suurenenud. Ruumid on sedavõrd kitsad, et ei või-
malda sinna paigutada õppeabin. panipaike-kappe
Kooli juures on läbi viidud järgmised remondid ja
ehitused: Koolimajale on ehitatud uus pilpakatus,
kaevule uued rakked, uus mustuskaev ja lipu-
mast sement alusega. Teised ehitused on endises
seisukorras peale vana koolimaja, mis põles maha 21. jaan. kl. 22:00
Kooli koht esimest aastat valla omandusena
on kasutada koolijuhataja käes. Kasutaja maksa
vallale 5 kr. renti + kinnisvara maks.
1932 a. istutatud õunapuud "Borovinka" ja Amet-
mees ei olnud küllalt elu jõulised kasvamiseks ja
kuivasid järgmisel aastal. Nende asemele sai istu-
tatud, nim. kuuri ette "Antoonovka" magamistoa
akna alla "Sügisjoonik". Uue plaani kohaselt
sai istutatud Assa poole põllule: I ritta Ässa poolt
alates "Tallinna pirnõun" "Suislepp" ja "Klaar-Valge
II ritta: "Sibul-Õun", "Tartu-Roosiõun" "Sibul-Õun" ja
Kuldrenett. Plaani kohaselt on maja ette murule is-
tutatud mitmesug. ilupuid, missug. toodud Tartu Üli-
kooli õppe ja katsemetskonna puukoolist. Puud
(istikud) olid istutamisel üsna väikesed (alla 1 meetri)
Kooli revideeris koolin. hr. M. Meos 15. aprillil.
Arstlist ülevaatust korraldas dr. Valtok ja pani
õpilastele kaitserõugeid
Kooli hoole
Kooli hoolekogu kooseis: juhataja M. Kivila
sekretär E. Vaigu, kassahoidja E. Tiidema E. Kukes-
te ja koolij. J. Kajaste. Kõige enam tööd
andis katuse materjali muretsemine kooli-
"Tädi kingitused" Pidu peetud Käsmu Kauba-
laevastiku Meremeeste Seltsi ruumes 20 detsemb-
ri õhtul. Jõulupeost sai kool puhastulu kr. 15.87.
üld tulu oli kr. 34.68. Suurema kuluna esines
maiustuste arve kr. 14.86 suuruses
Kooli juhatajana-õpetajana tegutses siia
allakirjutaja.
Kooliteenija endiselt Adeline Kattus. Elab
oma majas. Koolilt saab vaid palga kr. 15.-
kuus ümber aasta
Kasutaja nende ridade kirjutaja. Rent aas-
tas 5 krooni.
Pakane ei jätnud kahjustamata ka kooli-
aeda. Külma ohvriks langesid Lemeti piiri-
äärsest reast Seerinka, Filippa ja Valge-klaar
üksi Suislep jäi püsima. Teised õunapuud
pääsesid vähemate-suuremate vigastustega
Kevadel polnud võimalik puid juure istu-
tada, sest ka puukoolid olid halastama-
tult puretud.
Kooliruumid (V. l. 57.)
Ilmusid uued õppekavad, missugused ju-
hivad enam tähelepanu õpilase praktilistle
teadmete omandamisele. Raskem ja keerukam
on välja jäätud. Koolis töötasid õpilasorga-
niatsioonid "Noored Kotkad" ja Kodu tütred",
missugused peale 21 juuni sündmusi suleti
kõik mainitud klasside õpilased
Algkooli lõputunnistused andis õppe-
nõukogu IV klassi lõpetanuile nõu-
kogude koolisüsteemi kohaselt. Kuna
V ja VI klass kuulusid mittetäieliku
keskkooli klasside hulka, said mai-
nitud klasside õpilased kätte klassi
tunnistused. Jõulupühasid nõukogude
korra juures ei peetud. Pühade ase-
mel oli 2 "puhkepäeva". Küll aga
peeti nääripüha nääripuuga (jõulu-
puuga) ja sellele järgnevat puhkaega
mis algas 31 dets ja lõppes 12 jaan.
1., 2. ja 3dal mail oli õppetöö seisak
mai-püha puhul. Lihavõtte- ja neli-
pühade pühi ei peetud
Õpilasi oli klasside viisi: I kl. 6p.
4t.; II kl. - 1 p. 1 t. ; III - 3 p. 3 t.; IV kl. 7 p.
2 t., V kl. 2 p. 8 t.; VI kl. 2 p. 3 t. Õpi-
lastele korraldati nääripida Käsmu
rahvamajas 1 jaan. p. õhtul. Näri-
peo puhastulu 93 rbl. 20 kop.
Õppejõud:
Kooli juhataja Juhan Kajaste, õpe-
taja Stana Kapper (endine NaisKodu-
kaitse Narva ringkonna esinaine)
kes kommunistide tagakiusamise tõttu,
oli sunnitud Narvast koolipõllult
siia asuma.
V. lhk 61.
hiks oli kohalik noormees komnoor
Gustav Ranniko, kes praegu vangistatud.
Kooli revideerimine
Revideerimiskäigul viibis insp. setsim.
H. Linsi. kelle kevadel võimud vene
maale küüditasid,
Kooli hoolekogu
Kooli hoolekogusse kuulusid peale
õppejõudude E. Saaring, J. Trummar
ja A. Eelloo.
Vahekord lastevanemate
ja vallavalitsuse vahel v. l. 57.
Käsmu koolimajas, septembri kuul
1941/42 õppeaasta
Koolitöö algas sõja olukorrast tingitud
3 novembril. Kuna õpilaste arv kooli
ringkonnas oli 30 õpilase ümber jäi
kool töötama ühe komplektilisena
II, III ja IV klassiga. Majanduslikud kulud
kandis Palmse vald. Õppetöö kestis
kuni 16 maini. Õppetöö jõuluvaheajaks
lõppes 23 dets. ja kestis kuni 2 jaan.
Lihavõtte pühiks lõppes koolitöö 24 märtsil
kuni 9 aprillini. Erakordse külma
talve tõttu seisis koolitöö 4 päeva jaanuari
kuus. Talv oli küll väga külm, aga
õpilaste puudumise protsent oli õige väike
1925/26 õppeaasta
Õppeaasta algus 28 septembril ja lõpp
5 juunil 1926 aastal. Jõuluvaheaeg
24 detsembrist - 4 jaanuarini; lihavõtted
1 - 8 aprillini jaa nelipühi 23 ja 24
mail; 4, 5 ja 6, 7 jaanuaril seisis koolitöö
sest, et õp. N. Kastni oma meest mattis
ja talle seks Haridusosakonnast sellekoha-
ne luba anti; 4, 5 ja 6 veebruaril seisis
kool tuisu tõttu: 6 märtsil Õpetajate
päeva puhul; 24 märtsil õp. N. Kastni
osavõtmise puhul proovitundidest mis
olid korraldatud Vihula 6 kl. algkoolis
seisis ka kooli töö.
Õppeaasta vältus oli 184 päeva.
Õppetäi algas ja lõppes õigel ajal.
Tegelik õppeaasta oli valitsuse poolt
määratud ajast 8 päeva lühem, mis tin-
gitud õp. N. Kastni puudumise, tuisu
ja õpetajate päeva tõttu.
Kooli kohustuslisi nimekirja järele
pidi olema 25, ilmus neist ainult
24, sest 1 õpilane, kes oli jäetud II aas-
taks esimesesse klaasa, astus koolist
välja ja jätkas õppimist eraviisil
sest et I klassi sel talvel ei olnud
Kooli ilmusid nende hulgus hiljem L.
Nikolajev ja O. Heinakroon ja kevadel
lahkusid enneaegu karja suure kehvuse
tõttu, sest vanematel oli kevadeks leib-
täitsa otsas.
Vaatamata sõjaolukorrale ja sellest tingitult
õppevahendite ja -raamatute ning vihikute
puudusele edenes õppetöö edukalt. Kuigi
üks õpetaja oli sunnitud töötama 4 klassiga
ühes komplektis, suudeti õppekavad täies
ulatuses läbi võtta. Tänu õpilaste mõistvale
suhtumisele õpetaja erakorralisele töökoor-
matusele jättis töö lõpp oma nähtavate
heade tulemustega rõõmustava üldmulje õpi-
laste hoolsusest ja üldisest vaimsest tase-
mest.
Koolide inspektor hr. M. Meos revideeris
kooli ja instrueeris õpetajaid 4. märtsil
1943. a. Kooliarst külastas kooli ja teos-
tas õpilaste arstliku järelvaatuse 19. aprillil.
1943. a.
Kooli Hoolekogu
Kooli Hoolekogu juhataja oli Hendrik
Kaarend. Laekur Ed. Tiidemaa, liige
Johannes Lahtvee ja kirjatoimetaja koo-
lijuhataja H. Haljak.
Vahekord lastevanematega
ja Vallavalitsusega oli kõigiti hea.
Käsmu koolimajas, 3. augustil 1943. a.
Revideeris koolide inspektor M. Meos. Arstlist
järelvaatust korraldas dr. Valtok
Kooli hoolekogu.
Juhataja Ferdinand Altenbrun, abi Ju-
han Kajaste, laehahoidja Ed. Tiidema
sekretär Julie Trummar ja lihkliige
Elsa Kangust.
Vahekord lastevanemate ja valla-
valitsuse vahel. (V. l.57
Käsmu Koolimajas, 1 aug. 1940.
1940/41 õppeaasta
Koolitöö algas määruses ettenähtud
ajal 16. sept. I klassi ilmus 6 poissi ja
4 tüdrukut. Õppetöö I klassiga vältas
kuni 4. oktoobrini. 4 okt. algas õppetöö
kõigi 6-e klassiga. Klassid jaotati
2 komplekti: I kompl. kuulusid I,
II ja III kl., II kompl.- IV, V ja VI klass
Esimene kompl. asus töötama pr. Heinmaa
majja, II kompl. - koolimajja. Kool
majanduslikud kulud pandis Palmse
vald. Koolitöö kestis takistusteta
kuni 28 maini. 28 maist - 7 juunini
olid määratud eksamid IV, V ja VI
klassile eesti keeles, matemaatikas
ja vene keeles. Eksamid sooritasid
vahe kord
Õppejõudude vahekord rahuldav. Vahekord
õppe-
jõudude
lastevanemate ja vallavalitsuse vahel hää
lastevan
ja vallaval
Käsmu koolimajas, 1 aug. 1937.
J. Kajaste, koolijuh.
1937/38 õppeaasta
Õppetöö maalasuvate algkoolide esimestes klassides algas
Haridusministri A. Jaaksoni määruste kohaselt 13. septemb-
ril kell 900. Kooli tuli 7 poissi ja 2 tüdrukut, nendest 1
poiss 3-dat, 1 poiss 2-st aastat esim. klassi. Need olid
Erni Lehta ja Ailo Lilletam. Teiste klassidega algas õppe-
töö 27. septembril. Kooli ilmusid kõik. Kool on 6-klas-
siline ja töötab 2 klassikomplektiga. Vanem komplekt
(IV, V ja VI kl) on endiselt koolimajas, noorem - pr. Einmaalt
üüritud klassiruumis. Kooli majandusl. kulud kandis
kooli ülevalpidaja - Palmse vallavalitsus. Kool käis ta-
kistusteta kuni aprilli kuuni. Siis hakkasid sagene-
ma haigestumised ja lõpuks arst lasi kooli sulgeda
esimest puhku 29. ja 30. aprillil, teistkordselt 3. maist
kuni 8. maini. Haiguseks oli nimelt gripihaigus, mis
levines üle kogu küla. Jõulupühiks vabanes koolitöö
22 detsembril kestvusega kuni 7 jaanuarini. Liha-
võttepühade vaheaeg kestis 9. aprillist - 20 aprillini
suvistepühadeks sai kool suvisele puhkusele.
Uue põhiseaduse jõusseastumise ja Vabariigi presidendi
K. Pätsi ametisseastumise puhul oli esmasp. 25 apr.
õppetöö seisak.
Õpilasi - 56, 31 poissi ja 25 tüdrukut. Vanemas
komplektis - 25 õpil., nooremas - 31.
Koolil aeda ei ole, sest et kooli õue
aed.
enne Th. Eintrei käes oli, kes teda omakorda
välja rentis. Nüüd oleks meie hakata kooli
aeda soetama, samati ka kooliõuet kaunis-
tama. Selleks on hoolekogu esinenud
valla nõukogu ees vastavate summade
saamiseks, kuid tagajärjeta. Hoolekogu
on omalt poolt lasknud kooli õuele
uue aia ümber teha, mis talle üle
6000 marga maksma läks, kuid õpe-
tajate hooleks jääb kooliaia soetamine.
Kõrvalised
Kuuri katus otsas - vajab uut
hooned
laut mäda - tarvis uus ehitada; kae-
vu ei ole - vana juba sõja ajal sisse-
langenud - waja uus. Loota on
et järgmisel aastal need puudu-
sed kõrvaldatakse, sest niisugusel
kujul muutub õpetaja talupida-
mine võimatuks.
Koolikatsu-
Kooli revideeriti hr. Linsi poolt 1 kord
15 jaanuaril 1925 gastal.
Hoolekogu valiti vast uuest aastast, sest
senini on lastevanemad kui meremehed ko-
dunt ära. Hoolekogu toimis paar pidu, üks
kinoaparaadi muretsemiseks, teine kooliõue
aia tegemiseks, sest vana oli paris otsas, ja
vallal puudusid seks vastavad summad.
Läbisaamine hää, samati ka vallavalitsusega
kess iseäranis valla sekretäri hr. Tingas igassuhtes
koolile hästi vastutulelik.
1919 - 1920 õpeaasta.
Õpреaasta algas 20 oktoobrit ja lõppes 24
mail. Jõulud kestasid 20 detsembrist 7 jaanua-
rini. Lihavõtted 27 märtsist 12 aprillini. Õppe-
töö vältus 194 päeva. Õppetöö algas 2 nädalat
hiljem valitsuse poolt määratud ajast, eest en-
dine õp. N. Kastni palus end 1 oktoobrist lahti
registeerida raskekujulise kopsuhaiguse
pärast ja uut ei leitud õigeks ajaks. Peale
selle oli takistuseks asjaolu, et kool 4-ja klassi-
liseks muudeti ja teine õpetaja ka valida
tuli.
Koolis käis sel talvel 54 õpilast, neist
27 tütarlast ja 27 poisslast. Vaesematele
õpilastele anti Aaspere valla poolt 190 m.
toetusraha.
I kl. - 17, II kl. - 12, III kl - 15, ja IV kl - 10 õpilast
IV klassi lõpetasid 10 õpilast.
Et endine õpetaja - juhataja oma palve
peale lahti registreeriti haiguse pärast,
valiti Margarete Larens 1 oktoobrist
tema asemele. Kooli 4-ja klassiliseks muut-
mise pärast valiti teiseks õpetajaks endine
õpetaja Th. Eintrei. Lisati nimelt 4-jas klass
Käsitusel oli ainesüsteem. /õppekäik Kuradi saarele
Õppevahen
did.
Õppevahenditest, samati ka õpperaama-
tutest suur puudus. Viimasest muret-
seti õppeaasta jooksul 300 marga eest
juure
Endise kooliteenija Liisa Lederlichi asemele
võeti Pauliine Pärmik.
1920/1921 õpeaasta.
Õpetöö algas 27 septembril 1920 a.
ja lõppes 14 mail 1920 a. Koolitöös
peale harilikkude pühade ja pühade
vaheaegade seisakut ei olnud. Ehkki
üldine koolitöö lõpp oli 14 mail
Siiski oli IV kl. õpilastel veel kordamist
nädal 18 maist kuni 28 maini. Siin-
kohal peab tähendama, et käesoleval
õpeaastal muudeti kool 4 õpeaastali-
seks. Vaheseinte abil lahutati üks
klassiruum kaheks klassiruumiks.
Tegelikkude õppäevade arv õpe-
aasta jooksul oli 165 päeva.
Üldine õpilaste arv oli: 35 poeglast
ja 32 tütarlast, neist esimeses klassis
14 poeglast ja 11 tütarlast, teises kl.
- 11 poeglast ja 14 tütarlast, kolman-
das kl. - 5 poeglast ja 2 tütarlast
ja neljandas kl.- 5 poeglast ja 5
tütarlast. Kooli ei ilmunud kuus
kooliealist last haiguse ja vaesu-
se pärast. Enne koolitöö lõppu jäid
koolist ära I kl. - 4 õpl. II kl.- 2 õpl.,
III - 4 õpl ja IV kl-2 õpl. Neist 6 õpl
jäid ära haiguse pärast, kuna
teised riiete ja jalanõude puudu-
sel. Puudumisi oli üldse 1424 päe-
va, haiguse pärast 866 päeva
koduste olude pärast 123 päeva
ja vaesuse pärast 435 päeva.
Et klassiruumid kitsad, peeti
võimlemisetunde ainult sügisel ja
kevadel väljas, kuna talvel selajal
oli tütarlastel näputöö ja poeglas-
tel käsitöö. Esimeseks võõraks keeleks
oli venekeel ja teiseks - saksa keel.
Ekskur sioone korraldati: 10 mail. Vinni
Õppeaastaid 4, klassisi 4, klassikomp.
lekte 2
Valitsuse poolt ette kirjutatud õppekava läbi
tustöö
võetud. Tarvlised õpperaamatud on õpetajate
kogus, kuid õppevahenditest suur puudus,
mis ka märksa vahendab õpetuse edukust.
Hoolimata sellest, et mitu kord juba val-
la koolivalitsusele esitutud puuduva-
te õppevahendite nimestik, ei ole
sealt poolt midagi juurde muret-
Kool asub kahes majas, umbes 5 mi-
nuti tee kaugusel: I ja II kl. asuvad omas
majas, kuna III ja IV kl. endiselt J. Kristenb-
runi majja jäivad, ehk küll kool Viru
Maakonna nõukogu otsusel 25 juunist
l.a. otsustas sulguda V ja VI kl. väheste
õpilaste pärast, ja käesoleval õppeaastal
ka teostatud sai, millepärast kool ainult
4 klassiga töötas.
I kl. - 10, II kl. - 12, III kl. - 16 ja IV kl. - 17 õpilast
Lõpetajate arv - 16.
Edasijõudmine rahuldav, õpilaste
ülespidamine hää, välja arvatud 4 õpilast,
kelle ülespidamine halb.
Koolitalu, mis 1873 a. kooli käes
on, on 2 õpetaja vahel pooleks jagatud
kus juures E. Kernmann, kes ise seda
ei hari, oma osa N. Kastni'le edasi
rentis 2700 marga eest. Koha rent 3160 m
koos ka N. Kastni poolt tasutud
Koolil aeda ei ole, kuid on kavat-
Aed.
sus seda edispidi soetada.
1936/1937 õppeaasta
Üdteated õppeaasta
Õppetöö esim. klassiga algas 14. sept. kell 9 hommikul
teiste klassidega 24 septembril. Kool on 6-klassiline
töötab 2 komplektiga. Vanem komplekt endiselt
koolimajas, noorem - üüriklassis pr. Einmaa
majas. Kooli majandusl. kulud vallaomaval. kan-
da. Kool töötas takistusteta. Taude ei olnud. Ka
pakane ei seganud koolitööd. Jõulupühade va-
heaeg algas 22 detsembril - lõppes 6 jaanuaril
lihavõtte. pühade vaheaeg 20 märtsist kuni 5 april-
lini. Pühade vaheajaga seoses oli noorsoo suusa-
nädal, missug. peet Soome eeskujul. Neli pühad
kestsid 4. päeva 14. maist - 18 maini Koolitöö lõpp 28. V
Õpilasi 56, 30 poissi ja 26 tüdrukut. Vanemas
komplektis 27, nooremas 29. Esimeses klassis, 7 poissi
4 tüdrukut; II kl - 3 poissi ja 6 tüdr. ; III kl. 4 p. 5 tüdr
IV - 4. poissi 4 tüdr; V 3 poissi 4 tüdr. ; VI 8 poissi ja
4 tüdrukut. Õpilaste käitumine hää pääle
kahe esim. klassi poisi Erni Suksdorfi ja Einar
Esloni, kelle käitumine õppenõukogu otsusel
rahuldav. Rahuldava hinde said ulakuste pärast
koolis ja väljaspool kooli. Edasijõudnute %
poistel 69 tütarlastel 92. Kõigivanem õpilane 16 a.
kõige noorem 7 aastane
Puudustkannatajate õpilaste arv 6. Hoolekogu
toetas kõikide koolis käimist prii õpperaamatute
ja õppematerjaliga.
Õpilaspidusid peetud. 1 - jõulupidu, Käsmu Kau-
bal. Meremeeste Seltsi ruumes. Sissepääs à 25 sn.
Üldsissetulek - kr. 44.25 väljaminek kr. 38. 31 puhas
ülejääk kr. 5.94. Peokavas näidend:
ja teisi ettekandeid. Jõulumehe poolt
8. November Tõisipäev 1960. aastal. Ilm on tänä
pilves ja sajab vihma vaga tuuld ei ole, sooe
7. kraddi, olen tänä kodus kõig päev vabalas.
AKõvatu
9. November Kolmapäev. Ilm on tänä
kõig päev pilves ja sajab vihma päigest
ei ole nähä, tuul on homigust ja pool tassan
osulas käitu, ja omi kadonud. Armsaid
Kalmusid! pühitud, Täna saab 30 aastad
meije. Laulatusest. Kanapä-kirikus. mes.
toimus. 1930. aastal 9. Novembril. Kolm-
kümend aastad on ajamerte läinud kust
teda enamb ükski. Surelig tagasi ei too!
võhandu jõõgi on tuhantid kubmeetrid veed
omas sängis, selle ajajoosul. Paldi-Rahu
Merese saadnu-kolmkümend aastad mino
elus on olnu pik. Leeinade ja murede aeg
selle aja sees on olnud mino elus palju
mure pisaraid! rõõmu päigest on olnu
vähe, vahest lühigest aega mill tuntis
Süda rõõmu. Nüd istun omas kallis
vabalas! nagu kaks pehgunud kändu
Ilma ühegi loduseda! ei ole enamb ühdki
kes lohudas mino kurpa. Murtud. Südand
olen kaotanu. Surmale omad. Armsad
Kolm. Last. Esimene poeg. Elmar. Süntis
1931. aastal. Suri 1944. aasta 7. Sebtember
1. September
saije 13. aastat ja 6. päevä vanas. tõine
tema jäärkmine suri ene kui nägi päigest
Kolmas. Poeg. Kalju Sündis 7. veebruar 1936. a.
elas 22. aastad 5. kuud 4. päevä. Suri 1958 aas
11. Juulil. See olli. Mino. Elus. Kõige. Kurvemb
Päev! Kus pisarade, Jõõgi voolas mino
vannal. Sõjammehel. Südamest, ei olnud
need tunnid kerked! Nüd hüjän kus.
oled. Sina Õiguse Jumal! Kes mõistab
meile õiguse kohud. Nii armsad kaas
wenad ja õed, on selle nõrka. Inimese
elu selles ilmas. Kus meije Kõige olemi
ainult tee käijad, elame suurte murete
ja kurbtuse ajastul. ja nii on elanud
need meije esi-vanemad kes jub külmas.
Surnuaia puutumine leidis wälispidi-
selt rahwa poolt üldist hukkamõistmist, kuid
oldi salaja wäga rahul, et hoolimata agarast
politsei tegewusest, ristilõhkujaid ei leitud.
Ei leitud seekord tõesti, kuid leiti pärastpoole
siiski üks asjast waimustatu, kelle laul
õige lühedalt ja kurwalt lõppes.
Noorma talu sulane, punapealine,
tedretäheline Peeter Koger, rahwa poolt „Kaatsi
Peeteriks“ hüütud, kes Tamme walla peremehed
talust tallu läbi teeninud ja wiimaks naabri,
Rannu walda, Noorma Juhan Wichmanni juu-
re suwiliseks heitnud, näis ristide purustami-
sest iseäranis huwitatud olewat, käis tihti
surnuaial ja silmitses asjalikult purustuse
jälgi, imestades, kuidas kiwiristid nii sodiks
tehtud.
Ühel õhtupoolikul nähti samat Peetrit
surnuaialt koju poole ruttawad, rahutult wahe-
tewahel pilku tagasi heites. Kohe tekkis jutt:
Kaatsi Peeter olewat päise-päewa ajal surnu-
aial riste purustanud, mida mõned naised
oma silmaga näinud.
Ja tõesti oli Peeter ühe oma endise
peremehe, Jakob Kiwisaare risti purustanud.
Kiwisaar ei olnud küll weel surnud,
lubatud uuendusi ja wabadusi maksma
ei panewat.
Kuid sama manifesti põhjal, mis kind-
lustas sõnawabaduse, algasid hulgalised rah-
wakoosolekud - miitingud, kus walitsuse
tegewust lausa laita juleti, kirikuõpetajaid
rahwa ebawalgustamises ja mõisnikkudega
käsikäes käimises süüdistati ning tungi-
walt rahwale maad nõuti
Rannu wallamaja oli ümbruskonna
koosolekute keskkohaks, kuhu n.n. lahtised
inimesed ja wäikekoha pidajad kokku tulid,
keisripildid seintelt koristasid ja kihutus-
kõnesid pidasid, mis lõppesid igakord wai-
mustawa lauluga: Ärka üles Sa rõhutud rahwas!
Nendest miitingutest oli osawõtt elaw.
Wallamaja ruumikas saal täitus tungil me-
hist ja naisist, seistakse püsti pinkidel, ak-
nalaudadel ja kes ei pääse sisse, kuulab
lahtiste uste ja awatud akende taga. Kõ-
nemehi, kes on walla omad noored, rahu-
tuste tõttu suletud kõrgemate koolide
õpilased ja teised, kellede suud suuri asju
teha lubawad. Ei leia siin armu walit-
sus ega kirik, waid kõik öeldakse olewat
oli seitsme aasta jooksul kolm korda. Wene
senatis olnud ja lõppes wiimaks mõisa kah-
juks. Teadagi ei toonud see kummalegi koh-
tuskäiwale poolele midagi rahustawat kaasa,
waid süwendas ainult tekkinud lõhet.
Wahekord mõisaga.
Wahekord mõisaga oli halb. Rannu mõi-
saomanik Fromhold v. Sievers, kes lõbusasti
lõdwalt elas, armast sõprust oma mõisa nais-
teenijatega pidas ja majapidamise lohakile
jättis, müüs wiimaks mõisa ära ja kadus
kuhugi Lätisse. Randu asus uus mõis-
nik, Felix v. Berg, kes kõiges oma eelkäija
lõtwa distsipliini nägi ja seda kohe tarwi-
lisele kõrgusele hakkas seadma, olles wali ja
rahwa vastu wäga härralik.- Oli ju lubamatu
nähtus, et Rannus talupoeg mõisahärra kahe
hobuse tõllast oma wäledajalgse hobusega
ülemeelselt wahel mööda kuhutas, härra
x Õpetaja oli kwiitungi selle kohta annud, et
Rannu mõisa temale walla eest põletispuud ära ole-
wat tasunud. Selle dokumendi peale tugenedes,
algas mõis nõudmist walla vastu.
4. Mai. Kolmapäev 1960. aastal. Ilm on tänä
pool selge ja kuiv, kõle tuul naku
sügisel: medsas hago pantud mälis
õhda tulli. Kõvato. Elmar Aija
maad Küntma. Kolhoosi traktooriga
ja küntis üles, vabalas AKõvato
5. Mai. Neljapäev Ilm on pilves ja õhda eel
sajab pikse vihma, tuul õhdast. Kodus
olnud, peedi kuhi ärä Kanetu varju alla,
ja varajase kartolli kuhi valale võedu. AKõvat
6. Mai. Reede tänä on vana Jüri Päev
homokul olli Ilm suures. Udus, päevä
selge päikse paisteline, olen kodus AKõvat
7. Mai Laupäev Ilm Kuiv pool selge
õhda eel jaamas käitud seega õhda
8. Mai Pühapäev Ilm pool pilves
sajab vähe vihma Surnuaijal käitud
9. Mai Esmaspäev Ilm vahel pilves
Kuiv. Tänä Kolhoosis töös olnud
ülvetud, 2, hegtari see on 1. ha. Nisu
ja 5 ha. ristikud kolme peale.
10. Mai Tõisipäev 1960. aastal. Ilm on tänä
Kuiv ja selge õige sooe: Kaera külved
hundi nurme 7. Kodi 2 hegtaari AKõvatu
11. Mai. Kolmapäev Ilm on sarnane nagu
eeilä 11. Kasti Kartolid veedü AKõvato
12 Mai Neljapäev. Ilm on kuiv sooe selge
Ristikud külved 2. ha kure. Sanga nurme.
Tänä möötub 100. Aastad mino armsa
Ema! Sünist 1860 aastal. See on suur
süntmus, elada oma. Ema! sajadal
süni aastal, mina uurin mineviku
ja aaja. Luku. nüd olen vana ja. Üksi
olen Kaodanu Kõig mes olli. Armas!
13. Mai. Reede. Ilm on kuiv soo selge
Kolhoosis töös kaeru toodu antre poo-
ld osula veski juure seega õhda
14. Mai - Laupäev Ilm sarnane naku
eilä, mustjas abistus kassa ruki 100 kg
ärä tootu kolhoosi heinu toodu, õhda
oma aija maad äestätud seega õhda
Tänä 12. oktoobril 1960. aastal Möötub
71. aastad Mino sünist. see olli 1889. aas
Sündisin Sõrtooja moona majas. Sõmerpalus
13. Oktoober Neljapäev 1960. aastal. Ilm oli tänä
pilves ja vaga. Kolhoosis Kartolid veedü
112 1/2. vaka see teep hinald 56 rubla 25 kobikad.
14. Oktoober. Reed. Ilm on pilves. Udune vaga
Kolhoosis kartolid kuhja veedü Hani ja kostabi nurm.
130,1/2
vaka hinald 65. rubla 25. kobgad AKõvatu
15. oktoober. Laupäev. Ilm on täänä pilves
ja suur uudu elmine öö sadas rängä vihma.
Kolhoosis kartolid veedü 114. vaka, hinald 57. rub
16. Oktoober. Pühapäev. Ilm on täänä pilves
ja sügis nägo, olen kodus haige sellest
suurest tööst mes ollin. Kolhoosis AKõvatu
17. Oktoober Esmaspäev Ilm olli homigul
maa külmänü ja kõig päev pilves, olen veel
tares ja haige on suur vallu kõhu otsas.
18. oktoober. Tõisipäev. Ilm on pilves ja sajab
kõig päev vihma. Olen veel kodus haige
õhda poole kell 18. tõist. Sadas. Esimene. Lumi
sell aastal. elu on peris korast ärä eilä
murtis Kull ühe Noore Kukke ärä olen haige
29. oktoober. Laupäev 1960. aastal. Ilm on tänä,
selge külmaä10. kraadi. Lumi on nagu talvel
kodus olnud kõig päev kartoli ärä
kanetu sauna juurest köögi. AKõvatu
30. oktoober. Pühapäev. Ilm on udu
pilves. Külm olli homigul 11. kraadi
õhda tõuseis 0. kraadini. tare peset
õhda poole Kängsebä juures käidü
heinu kaublemas tahab 9. rubla pud.
Tänä möödub 8. aastad mino õee
Emma surmast surnu 1952. aastal
31. Oktoober. EsMaspäev Ilm on pilves
külma 3-4. kraadi kodus olnud Homigul
Osulas pooes käinud. Leivä jäärele
1 November Tõisipäev Ilm on pilves
tuul põhja kaarest külma 2-3. kraa.
kodus olnud kõig pääev AKõvatu
2. November Kolmapäev Ilm on selge kui
klaas külmä 12. kraadi tuul Homigust.
Kuhja kinni aedu talve maaka üks kuhi suures
1960 aastal
3. November neljapäev Ilm on tänä suur
sulla sooja 5. Kraadi pilves tuul Lõunast, osulas
käitud, õhda poole üks sõnn tabetu kaaluga
15. kg. puhas. Liha teega on õhda AKõvatu
4. November. Reede. Ilm olli suur sulla homogul
selge päevä pilves. Lino sääedü kinno künis
100. kg. Linad on rõskõ ja vassunu, A.Kõvatu
5. November. Laupäev. Ilm on pimedas. pilves
kõig päev tuul. Lõunast sooja 10. kraadi.
Kolhoosis tapujas Linaseemnid peksedü.
õhdapoole III kvartali viljä ruki avansina
võetut 100. kg. ja kodu toodu. AKõvatu
6. November. Pühapäev. Ilm pilves pool vaga
ööse sadas. Kerked vihma: maa sulla tuul, Lõunast
Kolhoosis üks audo koorem viljä mustjast veskele
7. November. Esmaspäev. Ilm on tänä pilves
kuiv osulas postin käidu kaks kirja
satõdu Tallinnase, õhda poole kodus AKõvatu
walla tegusid, sest olid ju wallawanema Unni
Sild' heinakuhjad warem ja Rannu mõisa põhu-
kuhi hiljem maha põletatud. Kuid walla
nooremad selle wastu tegutsesid energiliselt:
Käisid agarasti miitingutel, waidlesid ala-
lõpmata maa päraltolewuse õiguse ja rahwa
elukorra parandamise üle ning asutasid
mingisuguseid sala salke, kuhu liikmeks
wastu wõetud wande all. Kõike seda tegut-
semist ei takistanud keegi meie mui-
du nii kõiknägija politsei, oli nagu maa
alla kadunud. Ka õpetaja ei noominud
enam kedagi awalikult kantslist, waid
leppis harilikkude eespalwe sõnadega
altarilt... „ja hoia meid sõja, mässu,
katku ja kalli aja eest, armas Jumal
taewas!“
Rahutused.
Oli ärew aeg, kus wastuwõtlikku pin-
da leidsid kõiksugu kuulujutud. Korraga
käis sõnum ringi: Tallinna pool on mad-
rused maale tulnud, Riia poolt läheneb
rüüstades ja põletades mustsada Wal-
gale. Walmistage wastupanule!
12. Juuni. Pühapäev 1960. aasta. Ilm Kuiv sooe
Kodus olnud kõig päev. vabalas AKõvatu
13. juuni. Esmaspäev. Ilm kuiv sooe pool pilves.
osulas kaidu, õhda eel trupi ärä pühitud.
14. Juuni. Tõisipäev. Ilus pool pilves suur tuul
õhda kaarest. Kolhoosis Kultuuri heina külved soole
6 ha. kaahe külvjä peale see on ühe peale 3. ha. AKõvatu
õhda juhatus koosoleg
15. Juuni. Kolmapäev Ilm sooe pool pilves
Kolhoosis kultuur heina külvedü 3. ha üksi soole
need sood on vassare talu maal. seemne arv 90. kg.
16. Juuni Neljapäev. Ilm sajab homigul
pool umbe vihma, õhda poole Kuiv.
kodus olnud kõig päev vabalas. AKõvato
17. Juuni Reede Ilm Kuiv suur tuul
õhda Kaarest Kolhoosis seeme heina
külvetü Kilpi alla soo peale 3. ha.
18. Juuni Laupäev Ilm on täna kuiv
pool selge. Lanemedsa all soole heina seeme
külvedü 1. ha. seega soo külvi Lõp. õhda poole
omi kartoli künedü, õhda 1 koorem puid-hago tod
19. Juuni Pühapäev 1960 aastal Ilm olli pool vihmane
hago vedü kolm voori, hobune talli juure veedü.
20. Juuni. Esmaspäev. Ilm pool vihmane Kaera
Külvetü. Ivani nurmes 2 1/2 haa. vabalas. AKõvato
21. Juuni. Tõisipäev. Ilm on pool selge, õhda poole sadas
suurt pikse vihma maa aina ujus vees: võrus käitud.
22 Juuni. Kolmapäev. Ilm pool vihmane. Kolhoosi töös.
23. Juuni. Neljapäev. Ilm selge ja Kuiw töös olnud. üks.
(üksi)
audo koorem. Lino toodu Tapujast. Sangale, Lino tehdu 30. kg.
24. Juuni. Reede Jaani päev Ilm on sooe ja kuiv
Kodus olnud kõik päev vabalas. A.Kõvato
25. Juuni Laupäev Ilm Sajab Suur pikse-
vihma. Lina tehtud Sangal 6. tüki ene 5.
26 Juuni. Pühapäev. Ilm sajab hoo vihma
Kodus hago rajudu aijast. ja aitta tehtu
27. Juuni. Esmaspäev. Ilm on pool pilves, sooe vihm
28. Juuni Tõisipäev. Ilm kuiv, pool pilves, Sangal
(Juhatus Koos)
Lino tehtud 100. Kilugrami vabalas. A.Kõvatu
19. Märts. Laupäev 1960. aastal. Ilm on täna
selge tuul. Põhjast, päike sulatab sadanu
Lume katusest. olen kodus. Laud tükib
lakä vajuma, on 36. aastad kui ehitasin.
20. Märts. Pühapäev. Ilm oli selge, ööse külm
homogul kõig puud härmas, ilm külma karmus
päeva. Lumi sulab koduse jooskva veest
lauda parantadud mes tüküp lajale vaoda
21. Märts Esmaspäev. Ilm on. selge nagu
eila ööse külm homogu Udus puud härmas,
päevä õige sooe päigese paistel, olen
kodus kõik päev teen kodust tööd.
22. Märts Tõisipäev. Ilm pilves ja veike sulla kõig
päev, osulas poes ja. Kolhoosis juhatus koosolegul
Kus olli uus pinsijooni arotus. väega põnev
23. Märts Kolmapäev. Ööse kõva külm päevä.
selke ja õike sooe. osulas pooes ja 15. muna
müdud a. 70. kob tük. Suma 10. rubla 50. kob
24. Märts Neljapäev. Ilm on selge ööse ja päevä
25. Märts. Reede. Ilm on ööse küme kr. Külmä
päiwä sulab päikse Kääes. Homiku poole
osulas veskil Luurmid tehdud, õhda poole
võrus rahva kohdu. Seminääris käidud veeo
massinaga; 60. kg. otse tankus tehdud, reegeseka
Koju veedu õhdas saien koju, olli võega raske
nahk olli märk nagu saunast tulles. A. Kõvatu
26. Märts. Laupäev Ilm on ööse selge külmä 10 K
päevä sooe vaga: Truube pühidin ja kodus oldu
sulla. Surnuaijal Käidu, tänä maedi Riste Jaani
hagab sulla. Lund sadama sajab Homiguni
29. Märts. Tõisipäev. Ilm on pilves sulla
Lumi on veel väega sügav, ei olle veel näha
kevade sabumise märke. õhda poole osulas
käitud: täna maeti. Rossali, Kostabid, Surnuaijale
30. märts Kolmapäev Ilm on pilves ja sajab hõred
Lund osulas 26. munna müdis 17 rubla 30. kob
ostõtud 500. kg. kr. pesu pulbred kaks Leibä sai
1. oktoober 1960. aastal. Laupäev. Ilm
mutus: kuivale õhda poole päikest nähä
7. vaka kartolid veedü Sangald varessile
õhda poole oma kartoli mood äestadu.
2. Oktoober. Pühapäev. Homogne suur hall
ja maa külmanu. Selge 5. kradi külmä
Kartolli moost pool künedü ja üle äestetu
3. Oktoober. Eesmaspäev. Ilm väega kuiv
selge õhda poole. Kolhoosis. Lino üles pantu
ja 80. kubu käntü, üks koorem Kurksulle viidü
4. Oktoober. Tõisipäev. Ilm on tänä homigul
õigõ külm päevä kuiv pool pilves.
Pud ärä toodu. Audoka, siis Kolhoosis
Lino kääntü 105. Kupu somtre nurmes,
5. oktoober. Kolmapäev. Ilm pilves kuiv
Lino Kääntu umbes 250. Kupu kahe
Inemise peale. vassare. Mantaka kokko
6. oktoober Neljapäev Ilm pilves homogu
sadas kerked vihma. Metsas palgõ lõigab
Plangi Kuljuka 3. tihu tarbed AKõvatu
7. oktoober. Reede 1960. aastal. Ilm on tänä
Kõik päev pilves. ja vaga. Kolm koormad
õlgi veedu, pealõ ja maha laditu, 32. kupu
Lino käntü ja küni veedü, vabalas AKõvat
8. oktoober. Ilm pilves ja kuiv. Suur tuul
Homogu kaarest, Lino käntü 118. kupu.
9. Oktoober Pühapäev, Ilm on kõige päev pilves.
ja piime, Kodus: puid ja hogo veedü 4. voori
10. Oktoober. Esmaspäev. Ilm on pilves ja udus
sadas kerked vihma. Kartollid veedü hani nurma
93. vaka, 46 rubla 50. kobkad teenitud päeväs.
11. oktoober Tõisipäev. Ilm on täänä.
Ilus ja päiksepaisteline. Kartolid veedü Hanil
77. vaka, 38. rubla 50. kobkad teenitud päeväs.
12. Oktoober. Kolmapäev. Ilm on täna
vihmanõ, Sadas üle poole päevä, Lino
säedü Kinna rehes. 50. kgr. tehniga peije.
12. Juuli Tõisipäev 1960. aastal. Ilm on
tänä. Lõunani Kuiv sooe päikse paiste
tänä töös ei olnu, olen kodus.
13. Juuli. Kolmapäev. Ilm on homogul
sadas vihma, päevä sooe ja kuiv
võrus: Lino audoka veetü 1230. kg. laditu
see teeb 18.45 töö päevä see on juuli kuus
14. juuli võrus käidu üks audo koorem. Lino
veedü 910. kg. tagasi toodu 2. toni Lömästiku
Kolme peale on tänane töö, Ilm on pool vihmane
15. Juuli. Reede. Ilm pool pilves ja õige sooe
Kärbi tehdu 26. tüki seega on õhda AKõvatu
õhda poole selge ja väega sooe. Risten peol
olnu. Leeri. Peol, ööse tullin. Audoga koju.
125 kärpä puuritu masina peal. 30. tükile
pulga sise löödü, seega on õhda AKõvato
Ilm on väega sooe ja selge. vabalas
18. Juuli. Esmaspäev 1960. aastald. Ilm on väega
selge ja sooe. võrus. Potter. Paulil tunistajas olnud
19. juuli, Tõisipäev. Ilm on homigul vihmane, päeva
soe ja kuiv, töös kärpä pulkõ metsast tootud
ja 13. Kärpa pulköstöd. 2. vartalli töö taso
maksetu 105 rubla a. 7. rubla, töö päeva eest.
20. Juuli Kolmapäev. Ilm on kuiv jaa sooe
Kolhoosis töös 55. kärpä pulkõstõd seega õhda
21. Juuli Neljapäev. Ilm Kuiv selge ja sooe.
Kodus pühal õhda poole osulas. AKõvatu
22. Juuli. Reede. Ilm sadab homogust saadgi
ränkä vihma maa aina. Lainedap, olen
Kõig päev kodus ei saa väljägi! AKõvatu
23. Juuli. Laupäev. Ilm on täna väega sooe
selge ja Kuiv. Kodus taime aijas kitkutu
Süda on Kurb omas suures. Leinas!
ma hüan kus oled saa õiguse. Jumal?
24. Juuli Pühapäev. Ilm väega sooe
ja kuiv. Heina niidetud tarendu niidus.
See on heina alkus oma majapitamises
saada. Kuid et mehed julgelt omal selleks õiguse
ütlesid olewat ja ülemusel „korraliku“ postiame-
ti poolt nendele kättetoimetatud palwekirjast keis-
rile teada oli, et selles truud riigialamad süga-
was alanduses kõigearmulikumat keisrihär-
rat ainult paluwad, kõrge kroonu päralt ole-
wa Tamme mõisast rahwale maad anda,
siis jäeti asi wäliselt rahule, kuid ülemus oli
otsusele jõudnud, et lubamatu liikumine on
Rannu rahwa seas käimas. Seda ülemuse
otsust pidi kinnitama juhtumine surnuaial.
Ristilõhkujad
Ühel hommikul teatas Rannu surnu-
aiawaht lähedal olewasse wallamajja, et öösel
mõisnikkude hauakääbaste ristid puruks olevat
peksetud. Järelwaatusel selgus, et v. Sievers'i ma-
tuse marmorristid, iseäralises kiwiaiakeses
asuwad v. Saveli hauakiwid ja mitte mõis-
niku, kuid saksameelse ja keelse suurtaluni-
ku Seehofi-  Hugo Austeri perekonna ristid
purustatud olid. Kes sellega toime saanud, jäi
teadmatuks, kuid kõigil oli selge, et wiha
põlise waenlase, eesõigustatud mõisniku ja
kõigi sakstuse sabarakkude wastu siin jä-
medalt wäljendatud oli.
See ühekülgselt juhitud „mässu“ mahasu-
rumine oli karm ja werine ning seda enam
hukkamõistetaw, et karistussalkade eesotsas
seisid meiemaa mõisniku seisuste kuulu-
wad ohwitserid, kes kannatajat poolt üksi
„riigitruu“ mõisnikus nägid ja sellepärast
küllalt erapooletult tegutseda ei suutnud.
Ühe seesuguse karistussalga tegewusest
tahan wastawalt tõele oma ülestähenduste
järele jutustada. Ehk huwitavad lahket
lugejat kodumaa möödunud aegade üleela-
mised wõõra võimu all.
Palwekiri keisrile.
1905 a. keset kibedat suwist tööaega olid
Rannu walla maatamehed Tamme kooli-
majas ootamatult kõikidele omawahelise koos-
oleku ära pidanud ja Wene riigi isewalitsejale,
tsaar Nikolai 2. palwekirja paljude allkirjadega
saatnud.
See maatameeste teguwiis kihutas jalu-
le kogu makonnapolitsei, talurahwa asjade
komissari ja Rannu mõisaomaniku v. Berg'i.
Juureldi ja katsuti selgusele jõuda, kuidas on ju-
letud selle kuulmatu häbematusega toime
waid elas Unikülas, Wirtsjärwe kaldal, kuid
oli omale aegsasti surnuaeda kiwiristi püsti-
tanud, mis aga tema endise karjapoisi tasa-
kaalust wälja wiis. Ülekuulamisel seletas Pee-
ter politseikordnikule, ta pole kuidagi suut-
nud leppida, et niisugune tigetühi inimene,
kes teda karjapoisina iga wähema eksi-
mise puhul armuta peksnud, enda mäles-
tust juba enne surma jäädwustada mõel-
nud, mispärast ta kõwa põllukiwiga risti
puruks tagunud.
Peeter jäi kurwameelseks, kui teis-
telt kuulis, et surnuaia puutumine
üks suurematest kuritegudest on, mida
Siberi saatmisega karistatakse. Rõhu-
tud meeleolus rändas ta õhtuti üksi-
päini ringi, hoidis inimestest eemale,
rääkis wähe ja awaldas rahutuste tunde-
märke. Ühel hommikul, kui Peetrile
heinamaale einet järele wiidi, leiti ta
põõsa alt sirewile, teine jalg paljastatult,
pastlanöör kaelas - surnult. Kuidas
Peeter lamades enda pastalnööriga
ära wõis puua, jäi arusaamatuks.
Kuid õnnetu põrm asetati Rannu
surnuaeda ja kahetsedes räägiti, et
seletust ära kuulates, et keisrile kirjutamine
tühine waew on, kuna siin tegemist kõikwõi-
muliste mõisnikkudega, ei teadnud nad teist
nõu anda, kui ära kannatada witsakaris-
tus, mis õieti nii hirmus ei olewatki. Sest
nemad, sõdurid, olewad inimlikud, saawat
seisukorrast aru ja andwat hoope nõndawiisi,
et peened, lihasse lõikawad witsaotsad karis-
tatawa all olewa pingi wastu purunewad.
Nõnda olewat nad ikka toimetanud, et ka-
ristust pehmendada.
Kui witsadega wallamaja juure jõuti,
oli parajasti kirjutaja hinge eest kauplemine
käimas. Südidalt rääkis Rakke talu pere-
mees Jaan Olt, samuti Tamme kooliõpetaja
Eduard Kärp, kuid kõige mõjuwamalt tegi seda
Noorma-Otsa talu peremees, Jaan Jürgenson.
See pikahabemega, Wanemuise wälimusega
wanamees seisis sirgelt ja waikides rittmeistri
ees, kes ütles: „Ärge rääkige ilmaaegu! Teie
kõik olete süüdi ja karistuswäärilised, kuid
mina ei suuda ometi kõiki läbi witsatada
ja sellepärast saawad mõned teie hulgast peksa.
Korraga astub Jürgenson sammu
ette poole, wiskab oma mütsi ohwitseri
jalge ette ja räägib julgelt: „Kui siin
logiseb ja ähwardab laguneda. Ta ei täi-
da enam oma otstarwet ja sellepärast on
tarwis luua uus walitsus ja ümber korral-
dada kirik, mis oleks uuema ajawaimule
kohane!“
Mispärast walitsus ja kirik nii rikkes
on ja missugused uuendused soowitawad olek-
sid, seda B. lähemalt ei seleta. Kuid „Kõne“
on kuulajate hulgas esile toonud waimustuse.
Brawo, brawo! Õige! rõkkab oraatorile was-
tu, kes kõnetoolilt lahkub, et anda aset
järgmisele kõnelejale.
Arutatakse pääasjalikult ikka maa
kättesaamise küsimust laiematele rahwa-
kihtidele. Leitakse lubamatuks, et tuhan-
date tiinulised rüütlimõisate maad, metsad
ja weed üksikute, wõõrarahwusest isikute päris-
omandusena seisawad, kelledele walitsus weel
annud erilised eesõigused - „Maa on rah-
wa oma ja selle päralt, kes seda oma
higi ja waewaga harib,“ toonitatakse lõpu-
kokkuwõttes ühemeelselt.
Walla wanemad peremehed olid tagasi-
hoidlikud, istusid kodus ja sosistasid aralt:
Ega see head tähenda! Kardeti wägi-
13. veebruar Laupäev 1960. aastal. Ilm on
pilves, sajab ja tuiskab, tuul. Põhjast
Külmä 15-10. Kr., Kontori juures. Käitud
Kartohli veev ja võtmise raha minole
ärä maksetu 676. rubla, see on 1959. aasta
töö tasso võhandu. Kolhoosist. tänä antsin
avalduse abisaamisest, abistus Kassale
14. veebruar, Pühapäev Ilm on pilves ja
sajab hõretad. Lund külmä 10. Kr tuul
põhjast. olen kodus Kõig päev A.Kõvatu
15. veebruar. Esmaspäev. Ilm on pool selge
sajab kerked. Lund tuul põhjast
Külma 10. Kr olen Kõig päev kodus
16. veebruar. Tõisipäev Ilm on pilves
tuul homokust külmä 5. Kr olen kodus
17. veebruar. Kolmapäev. Ilm on pilves
Tuul lõunast sajab õrna Lund
Külmä 8. Kr. olen kodus kõik päev:
18. veebruar Ilm on pehme tuul Lõunast Külmä
0.-2. Kr. olen Kodus. Leib Küpsetu 5. Pätsi A.Kõvatu
19. veebruar. Reede 1960. aastal. Ilm on pilves
ja sajab kerked. Lund. Tuul õhda kaarest
Külma 3-2. Kr. Olen Kodus kõik päev A. Kõvatu
20. veebruar. Laupäev Ilm on pilves tuul Lõunast
Külmä 2.- 3. Kr. osulas veskil reegeseka. Sijale
jahu jahvatanu umbes 2. puda AKõvato
21. veebruar. Pühapäev. Ilm on pool pilves ja
tuiskab suure. Lõuna tuulega. Külma 3. Kr.
olen kõig päev Koodus ilma tööda AKõvatu
22. veebruar. Esmaspäev. Ilm on pilves ja
tuiskab sajab hõredad. Lund Kulmä 4. Kr.
olen kodus paar vett toodu. Sooverest. AKõvatu
23. veebruar. Tõisipäev Homigul sajab ja tuiskab
õhda poole läheb selges: Külma 3. Kr. A. Kõvatu
üks voor Osulas kõnitud nii lõpes seepäev
24. veebruar Kolmapäev Ilm on selge tuul
Põhjast külma 20-15. Kr. Osulas käitud
25. veebruar Neljapäev Ilm pilves tuul
põhjast külma 20.-11. Kr. Mustjas normi
ruki jäärel Käitud 71. Kg. Leiba ja saija rääimi
suitsu ostetu 24 rubla
30. Jaanuar Laupäev 1960. aastal. Ilm on
tänä pool selge päikest nähä õhdani
on vana. Tõnnispäev Külmä 17. Kr.
tuul. Põhjast, olen kõig päev Kodus.
31. Jaanuar Pühapäev. Ilm on. Selge ja
vaga külmä 20. Kradi olen kõig päev kodus
1. veebruar Esmaspäev 1960. aasta Ilm
on pilves tuul õhda kaarest, külmä
15-10 Kr. olen Kodus kõig päev AKõvatu
2. veebruar Tõisipäev 1960. aastal. Ilm on
täna pilves tuul. Põjast Külmä
15. Kr. Võrus käidu Lehmä raha jäärel
Kaks Kukõ ja üks kana müdu 43 rubla
3. veebruar Kolmapäev Ilm on selge
ja vaga Külmä 20. Kr Osulas käitu
Kus olli Küla nõukogu laiented
koosoleg. Koos olli. Sõmerpalu. Sohoos
võhandu Kolhoos, ja. Tõusev. Koid
võrust olli rajooni. Esimees Kes pidas
pika Kõnne: seega õhda. vabalas AKõvatu
4. veebruar, Neljapäev 1960. aastal. Ilm on tänä
selge tuul. Lõunast külma 23. Kr veesi toodu
ja. Leib kübsedu olen kodus kõig päev.
5. veebruar. Reede. Ilm on selge tuul. Lõunast
Külma 15. Kr. asulas Koperatiivi koosolek
ostõtud 2. Kg suhgrud 19. rubla 20. kob. see
on peen suhgru mes müas Liikmillee AKõvato
6. veebruas. Laupäev. Ilm on pool pilves
tuul Lõunast Külma 15-11. Kr. Tuviko
Liide toonu piima 10. Lidrid, vett veedu 45. Li
olen Kodus kõik päevi täna kaks aastat
takasi. Sõitis Kodust mino. Armas poeg
Kalju! Tartuse see olli üks päev enne
Kadunu Sünni. Päeva, ja olligi viimne
Kort olla kodus omal. Sünni päeval.
oh mina Armas. poeg! mes antis sadus:
Sulle nii. Lühikese Elu päevat: Kes on
selles südi võib olla vanemad? ehk
ei osanu. Ise hoita omas nooruses, omas
Tervist! Kõik on otsas jäärel .Suur Mure!
20. Jaanuar. Kolmapäev 1960 aastal. Ilm on vaga
tuule õhg Homikust Külmä 5. Kr olen kõig
päev Kodus vett toodu 45 Li d. Mändmetsast.
21. Jaanuar. Neljapäev 1960. aastal. Ilm
on kõig päev pilves tuul Homingust
Külma 10. Kr Leib Küpsetu Olen, Kodus:
22. Jaanuar. Reede 1960 aastal. Ilm on
tänä pool pilves tuul. Homogust
Külmä 15. Kr. olen kodus kõig päevi
23. Jaanuar. Laupäev Ilm olli päevä
selge tuul. Lõunast Külma 10. Kr.
õhda eel läheb. Ilm pilve. Kolhoosis
Käitu ja poes: Tänä mödub 22. aastat
Mino Kadunud. Ema matusest mes
olli 1938. aastal 23. Jaanuaril, vabalas
24 Jaanuar Pühapäev 1960. aastal. Ilm olli
ööse vihma sadanu mes olli jääs mudunu
päeva olli veel 10. Kr. Külmä see olli Laupäeval
nii pühapäev olli 1. Kr. Külma kõig. Lumi
olei jääb ei sanud kuigi kõndi!
25. Jaanuar. Esmaspäev. Ilm pool pilves
Tuul lõunast külma 1-2. Kr. kõig maa jääs
olen kõig päev kodus ei too vett, küdan ahjo
26. Jaanuar Tõisipäev 1960. aastal. Ilm on
pilves ja. Uudus tuul. Lõunast. Külma
3. Kraadi: Lumi on kõig jääs ja ligumine
väega raske: Kodus olnud vett 45. Lidrid
27 Jaanuar. Kolmapäev. Ilm on paksus
pilves ja Undses tuul on. Lõunast
Külmä 5-1. Kr. tänä Käüdü Kolhoosis
ja osulas Kaks Korta jalla vabalas AKõvatu
28. Jaanuar. Neljapäev 1960 aastal. Ilm
olli tänä pilves tuul. Põhjast. Külmä
8. Kr. Lehm. Lehig võruse veedü Kokko-
osttu elus Kaal 440. Kg. Kilu hind-
a. 7 rubla 50. Kobigad, mis teeb 3.200. rubla
29. jaanuar Reede 1960 aastal. Ilm on pilves
tuul. Põhjast Külmä 14. Kr. osulas veskil
jahvatõtu 45 kg. ruki ja kaera sega jahu
reigisega veetu, õhda veesi 45 kg. osii poold!
maiguga Eesti keele üle heideti nalja ja
kus olid külanoored õhtuti koos lõbut-
semas, seal kuulati iseäranis heameelega
„Assmuthi jutlust“.
„Assmuth jutlustab!“ kõlab korraga
keset tantsu ja tralli hoiataw hüüe ning
silmapilk on piinlik waikus majas. Lii-
kumata seisatawad tantsijad paarid - kõik
kuulatawad. Ja tõesti kuuldub kõrval-
toast kirikuõpetaja Assmuthi hääl, tema
jutlus, mis põrguwaluga ähwardaw, noo-
miw, lepitaw ja wiimaks andeksandwalt
suure naerulagina all lõpeb. Kõik plak-
sutawad käsi ja karjuwad noorele, küla le-
senaise pojale, Wärdi Läänele, kes peensus-
teni õpetajat kopeeris- bravo! Kuid
wõis ta aimata, et see kõik arwesse pandi,
mis maksta tuli - eluga.
Rahwa ja õpetaja wahekorra rik-
kusid sootumaks n.n. regulatuwimaksud,
mida wallad wastikult oma waimulikule
tasusid. Hõõrumised selles suhtes kuni
kohtuprotsessideni kestusid Rannus ala-
lõpmata edasi. Wiimane protsess ki-
rikuõpetaja põleletispuude maksu asjus,
9. August, Tõisipäev 1960. aasta. Ilm sadas kooni
kesk - Homoguni õhda-poole. Ilus sooe ja kuiv
võrus. Kohdu istungul osula pussiga koju
10. August Kolmapäev. Ilm pool pilves ja
sajab veige saar vihma kodus olnu Luise
on ige veel haige, mina üksi tallitan.
11. August Neljapäev Ilm kuiva sooe pool
selge mina olen veel kodus. Luise haige
12. August. Reede. Ilm kuiv sooe selge
osulas pooes käinud Leibä toodu.
13. August. Laupäev. Ilm sooe Kuiv selge
Mustjas vanatuse viili ära toodu 100 kg.
ruki ja osula veskis üle sõela jahvatöd
Täna möödup 16. aastad sellest kui
vene. Puna-Arme valudas meije kodu
koha, kus tema valitsus on meije
maal. minol tulli tänä mõtese et
nii vaba Elu ei olle sellel. Eesti
rahval kunaki olnud Ajaloos nagu
on praegune Elu. vabalas AKõvatu
14. August. Pühapäev 1960. aasta. Ilm on sooe ja
kuiv suur. Tuul. Homiku kaarest. Kesvä
pantu omas. Aija maal, õhdas on kaks
retele rõuku üles pantu seeka õhda. vabalas.
15. August. Esmaspäev. Ilm sooe selge kuiv
kesev ärä pantu olen kodus teen oma tööd
16-17.-18 need on veel kuiva ilma olen veel kodu
19. August Reede tänä mudus. Ilm vihmale õhda pool
(Lamba, ärä pööedü)
20. August. Laupäev. Ilm sadas äike kõvaste, kodus
olnud kõig seeni ajani, ei olle. Kolhoosis olnud
Luise on juba tänä ja eila ülevel. vabalas AKõvatu
21. August Pühapäev. Ilus on kuiv pool selge
homigul on juba. Ilmal Sügise nägo. olen
kõig tänäse päevä kodus vabalas AKõvatu
22 August Esmaspäev Ilm olli päevä sooe
ja selge õhda poole sadas Laare vihma
olen kõig see päev kodus lõhkse puid
23. August. Tõisipäew Ilm kuiv sooe
olen kolhoosis, Lino Kubartatu Alla
lastu, Lino peije kahe kessi.
7. veebruar pühapäev 1960 aastal. 7. veebrual
1936. aastal. Reede see on. Mina, Kadonu
Poja. Kalju. Sünni päev tänä möödup
24. aastad Kalju Sünni päevast. Sell korral
olli, Ilm selge ja küllm. täna on. Ilm
Pilves tuul. Lõunast. Külmä 10-3. Kr.
8. veebruar. Esmaspäev 1960. aastal. Ilm on pilves
tuul. Lõunast külma 0. Kr. olen kodus kõig
päev vett toodu 45 Ld. ossi Kaivost. AKõvatu
9. veebruar. Tõisi päev Ilm on Sulla tuul. Lõuna
külmä 0. Kr paksus pilves. Lumi sulla
olen kõig päev kodus aina. Looen raamatu
10. veebruar. Kollma päev. Ilm sajab Lund
õhda poole läheb selges tuul pöörtub õhdale
Külmä 3. Kr. Päevä käisin Osulas munne müdü
27. tüki. ja osula Arsti juure käitud A. Kõvatu
11. veebruar Neljapäev 1960. aastal. Ilm pilves
tuul õhda kaarist külma 4. Kr. osulas käitu
5. Lid. põletus õlli toodu ja kaks. Leibä AKõvatu
12. veebruar. Reede 1960. aastal. Ilm on selge
vaga Külmä 21. Kradi. homiguse antsla
pussiga võruse sõidetud. Käisin Arsti
komisjoonis. tiankoos "Töövõimedu
õhda sõitsin osula pussiga, osulase
nii olli selle päeva Käig: Akõvatu
19. September 1960. aastal Esmaspäev. Ilm ilus
Kuiv sooe ja. Selge, Rukid Külvetü 12. ha.
20. September Tõisipäev. Ilm kuiv sooe selge
Lina vitsu otsidu 500. tüki ja talli juure veedü
21. September. Ilm kuiv sooe ja selge. Silo
heina veedü 6. Koormad Uue Lauda juure
22. September. Ilm hall maas kuiv ja selge
võrus Laadal käitu, ostõtud üks pörs
hinaga 180 rubla, ostõtud Sidra Jaanild.
23. September. Reede. Ilm homigul. Suur
Hall maas päeva sooe ja kuiv Kolhoosis
töös, õlgi vastu võetu Heinasso künis
24. September. Laupäev. Ilm sooe ja kuiv
kodus omi kartolid võetu nurmes
25 september. Pühapäev. Ilm homigul
suur hall maas päevä. Suur tuul
selge kuni õhdani, õhda eel tekib
juba pilve rünke taeva võlvile.
nii, mudub. Ilm pika kuiva
jäärele vihmale vabalas A.Kõvatu
26. Septembril 1960. aastal Esmaspäev Ilm
on kõig päev pilves, sadab kerked vihma
omi kartolid, võedu kõig päev ja õhta.
27. September. Tõisipäev. Ilm on pilves
ja sadab vihma. Kolhoosis töös, 6. koormad
õlgi vastu võetu heinasu künis, õhda poole
7. 1/2 vaka kartolid veedü. Uus. Sigala
üks kast 4. vaka vasigile see on ühe peale
28. September. Kolmapäev. Ilm pilves
õhda eel sajab vihma Kolhoosis homogu
50. vaka kartolid veedü kikkaga kahe
peeale, õhda pool Lino üles võetu püsti
29. September. Neljäpäev. Ilm pilves Kõig päev
35. vaka kartulid veedü. Sangald varesille
30. September. Reede. Ilm pilves ja sadas
peale lõuna suur vihma Laar, maa likõ
6. kasti Kartolid see on 42. vaka. 5. voori
varesillö, üks voor kontori juurde vasikillö
nii möödus tänäne päev ja ühdlaisi
Septembri viimäne. Päev vabalas A.Kõvatu
Kaatsi Peeter oma süü enesetapmisega
lepitanud olewat. Selle waga arvamisega
ei ühinenud
Kirikuõpetaja.
Puruwanameelne Saksa soost hinge-
karjane, Eduard Assmuth, kes 37 aastat pat-
ronaadi armust Rannus õpetaja olnud, kuid
selle pika aja jooksul põrmugi rahwale lä-
henenud ei olnud, põrutas pühas wihas
põrmu. Kurjategijad, kes omas pimedas patus
jultunud teo korda saatnud, surnuaeda rüwe-
tanud ja „omma mõisawannemate" haua-
ristid purustanud... „Kartke Jummalat,
austage ommi ülemaid ja olge nendele ala-
heitlikud, sest nemmad on jummalast sea-
tud ja nad ei kanna mitte ilmaasjata mõõka!“
lõpetas ta ähwardawalt kogudusele kantslist.
Kuid selle hingekarjase hääl kajas kõr-
le. Sest ammugi, juba algusest peale, oli ta
rahwale wõõras, kelle ametissekutse wastu omal
ajal tagajärjetult protesteeriti ja keda wii-
maks kui paratamatut salliti. Teda ei
hüütudki külas omakeskis õpetajaks,
waid lihtsalt Assmuthiks. Tema wõõra-
13. Jaanuar Kolmapäev 1960 aastal. Ilm
on pilves tuul. Homogust Külmä 16. Kr.
olen Kõik päev kodus, peaa aegu tares
14. Jaanuar Neljapäev 1960. aastal Ilm
on pool pilves tuul Homigus. Külma
15 kr olen kõik päev kodus täna
on vana Uus aasta nii on juuba
päev ühe tunni võrra pikemb:
15 Jaanuar Reede 1960. aastal Ilm
on kõig päev selge vaga Külmä 23. Kr
olen Kõig päev Kodus: ved toodu
ossi poold. Tänä möödub 60. aastad
Mino Armsa. Isa matuse päevast
mes. Leidis ased 1900 aastal 2. Jaanuar
v. k. j. Ollin selle Korral 10. Aastad 3. kuud
vana. oles naga täna kõig veel
meeles, olli samane. Külm selge
päev Kui tõien oma Kadunu Isa!
savist Prosi palu surnu aeda
See Kurp pied püsib Surmani meeles!
16 jaanuar Laupäev 1960 aastal
Ilm on täna pilves: sadas hõretad
Lund vaga külmä 15-10. Kr. olen kodus
üks voor vett toodu ja Kaks voori
Kuhjast kartolid seega õhda vabalas.
17. Jaanuar. Pühapäev 1960. aasta Ilm on
tänä rohkemb selge Kui pilves. Külma
15. Kr Käisin. Nete pool seeka õhda
18. Jaanuar Esmaspäev 1960. aasta
Ilm olli päevä selge õhda eel pilves
Külma 12. Kr. olen kodus kõik päev.
Ilm on pilves tuiskab ja sajab nõrka
Lund tuul on põhjast Lõunast külmä
5. Kr olen kõik päev kodus ja tares.
Tänä möödub 22 aastat mino Ema
Surmast see olli 1938 aastal 19.
Jaanuaril, sellest ajast on olnud
Palju mure päevi mino. Elus: