Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
minna. Sealsamas põllu ääres kraavis sündi-
nud talle poeg. Minu isa armastas kinnitada,
et see olnud tema isa, Matsi teine poeg Jüri,
kuid mulle tundub, et ta vahest tahtis oma
päritolu "poetiseerida" ja põllu ääres sündis
ikkagi vanem poeg Mihkel, kes võis sündides
viga saada - oli küürakas.
Kui pojad järjest täiskasvanuks said
ja tuli otsustada talu üleandmisest, loobus
Mihkel oma õigusest talule mõisa nõusolekul,
et talu on laostunud, majad vanad, tema
ei jõua uusi ehitada. Ta oli õppinud rätse-
paks, nagu see kehalise veaga mehele tavaline
oli. Ehitas endale majakese isatalu mere-
äärsele osale. Kui vend Jüri aastaid hiljem
oli uue elumaja sarikate alla saanud, tulnud
ka Mihkel seda uudistama. Rinnutanud akna-
ava najal, lasknud pilgu sees ringi käia ja
ütelnud: "Nah, selles maksaks juba elada ja
leiba süüa!" Ja hakanud talu tagasi endale,
kui vanemale pojale tahtma. Muidugi ei
peremehest
saanud ta seda enam, kuid hakkas venda
niivõrd kiusama, et see ta oma maa äärelt
minema ajas. Mihkel läks ära Häädemeeste
valda Viira külla (nüüd Jaagupi), kuhu ehitas
mere kaldale endale väikese nägusa käsitöölise
majakese. Aga ta olnud ka "kange tark":
Võtsi mereäärselt lahkudes pöördunud ta
iga kolme sammu järel ringi, heitnud põlvili
selja taha jäänud
ja needinud mahajaanud maa ära.
Teine poeg Jürist (1831 - 7. dets. 1909) oli
kasvas
kuldsete kätega põllumees. Ta sai Ülevelt-Võtsi
peremeheks 1856.a. Sugulaste sobitusel sai talle
naiseks Alt-Kura nooruke peretütar Maria
Korrespondent Kallas, Enda
Eluk. Pärnu.
Postiaadress: 9. Mai 23-20
Sisu: korrespondendi isa suguvõsa
ajaloost (end. Orajõe valla
Penu küla Võtsi talu).
Wanaküla algkool
Koiola wallas
Wõrumaal
N 993.
3. mail 1936 a.
Riigiparkide valitsus
Saadud 5 mail 1936 a. 128.
Lauajuhend No 719.
Riigiparkide valitsusele.
Siinjuures saadan tagasi Teie poolt
saadetud ankeetlehe nr 2. Kuna Vanaküla
algk. ringkonnas ei asu ühtegi allikat,
millist võiks kanda ankeetlehele, siis
jääb ka ankeetleht täitmata. On küll
niisuguseid allikaid lugematu arvul
Lutsu jõe piirkonnas, millest vaevalt
märgatavalt immitseb vett maapinnale,
kuid minu arusaamise järgi ei tule
neid märkida lehele. Loodan, et olen
siiski õieti talitanud.
Gustav Lutsar.
Koolijuhataja k.t.
Enge algkool
Pärnumaal
N 572
27. aprillil 1936. a.
29. Apr. 36.
1623 Pärnu Maakoolivalitsusele
Enge p. ag. kaudu
Käesoleva juures saadan ära Riigi-
parkide valitsuse Loodusekaitse toim-
konna ankeetlehe Enge 6-kl. algkooli
ringkonnas leiduvate allikate kohta.
Ühtlasi teatan Maakoolivalitsuse 24.IV.
1936. a. kirja N 609 täiteks, et ankeedi
ärasaatmine on viibinud põhjusel, et
andmed on kogutud õpilaste kaudu ja mõ-
ned allikad asuvad soos ja seega keva-
dise jäälagunemise ning suurvee
tõttu raskesti ligipäästavad. Oli vaja
oodata vee alanemist ja soojenemist,
et neile ligi pääseda ja ankeedis nõu-
tud vaatlusi ja mõõtmisi toimetada.
J Illermann
Koolijuhataja
Saadud 2 mail 6
719.
H.-S. M.
Laura Eesti-Läti
VI kl. algkool
30. mail 1936
Saadud "5" juunil 1936 a.
Nr. 90.
N 1107
Laura-Petserimaal
Käesolevaga saadan tagasi teie
Ankeetlehe Nr. 2, milles palutakse andmeid
ümbruskonnas asuvate hallikate kohta
Laurast läbivoolavasse Lidva jõkke
avanevad mõned hallikad. Uuritud neid
1063,-9
asjatundjate poolt ei ole. Ka minul ei
ole võimalust olnud neid ligemalt vaadeda,
uurida. Midagi erilist neis märgata ei ole.
E. Jürisson.
Laura eesti-läti algkooli
juh. k. t.
teha omal ajal. 27 novembril s.a. ma sain
Maavalitsuselt teade, et seni ei ole esitatud
Teile andmed Iriboska piirkonnast. Siis mina
uuesti kõnelesin hra. A. Rein' iga, ja selgus, et
ta unustas ära saadetud planki täita ja
saata ära. Pärast asja selgitamist hra R.
Rein lubas kindlasti saata Teile kõik vaja-
likud andmed allikate kohta 8-ks detsem-
briks s.a.
A. Makarovski,
Irboska algkooli juhataja
Vasina Gora
Riigiparkide valitsuse
4 kl. algkool
Looduskaitse toimkonnale
Petserimaal.
Petseri Maakoolivalitsus 29
"29" aprillil 1936 a.
N 1069 20/IV. 36
No 39
No 221.
Vastuseks Teie ankeedile
Vilo p.-ag.
teatan et Vasina Gora küla
ümbruskonnas on mitu väikest allikat.
Kõik nad on nimetuseta. Nende vee läbi-
jooks on paar pangi päevas. Vesi selge,
lõhnata ja mage maitsega. Keemili-
selt uuritud nad ei ole
11023
koolijuhataja
Petseri-
maal.
N 14.
Wasalemma apteek,
Jaama tän. No 16.
Omanik Prov. A. Jantra.
21 aprillil 1936
22 aprill 1936 a.
Lauajuhend No 719
N 14
Riigiparkide Walitsusele.
Käesolewaga teatan, et Wasalemma ümbrus-
kond on waene allikade poolest.
Minu järelepärimistele - kohalikud ja ümbrus-
konna elanikud ei wõinud nimetamise-
wäärseid allikaid nimetada.
Wasalemma aedinna piirides eelmine aasta
oli allikas, hariliku, lupjasisaldava weega,
kuid nüüd, olles Põhja Puupapi wabriku
kiwiimurru piirides, kiwilõhkumise juures
purustatud.
Kõige austusega
Riigiparkide valitsusele
15 dets
Saadud 29. XII 1936
Lauajuhend No 1593
Saates sai juures ankeedi Sella-Tammiku
kooli piirkonnas leiduvate ollikate kohta vabandan väga
viibimist, mis oli tingitud sellest, et minu teadmise koha-
selt korraldatav ankeet puudutas vaid muinas väärtu-
sega (pühi) allikaid, milliseid andmeid meie piir-
konnas leiduvate allikate kohta ei ole.
N 1137.
kooljuhataja
Riigiparkide valitsuse direktor.
Palun pikendada ankeetlehe nr. 2 saatmist
5 juunini s.a. põhjusel: suurem hulk allikaid asub
heinamaades ja sinna ligipääs võimatu, samuti või-
matu kevadise vee tõttu täita täpselt ankeetlehte.
N 1053.
Saadud 5 V 1936 a.
Lauajuhend 719
Saadud "28" aprill 1936 a.
KRJAKOVO
ALGKOOL
Riigiparkide valitsuse Looduskaitse
Irboska vallas
toimkonnale.
N 1038
25. aprillil 1936. a.
Siinjuures esitan ankeetlehe nr. 2. ja teatan, et
Irboska.
Kräkovo algkooli rajoonis tähendatud allikaid
ei ole.
On olemas üks allik "Hvõstsovka", mis asub
Kräkovv ja Slisovv külade vahel soo maal.
Allika läbijooks on kaunis suur ja vee värv
on selge. Endisel ajal on allika vesi olnud
lõhnata, kuid viimasel ajal on veel turba-
maik ja joomiseks kõlbmatu. Allika
kõrval on pesuloputamise koht.
V. Irbosna v.
99.
Saadud "2" XII. 1936 a.
Lauajuhend No 1426
Riigiparkide valitusele.
N 1219
Siin juures Irboska allikate nimestik.
Nimestik on kõvasti hilinenud
mitme sugustel põhjustel, üks nendest
oli lohakus, teisi oli mitmeid.
Meil oli hra A. Makarovskiga kokku
räägitud et mina selle nimestiku
kokku säädaks, ja tema oli arvamisel
et see asi on korras, nüüd on tema
minu pärast etteheite Maavalitsuse
poolt saanud, missuguse oleks pidanud
mina saama.
Katsun edaspidi täpsem olla.
Hra A. Makarovski muidugi nüüd
enam allikate kohta ei teata, sest
see on nüüd minu poolt tehtud.
V. Irboska
1.XII.36.
SAADUD SAAREMAA
193 a.
Lauajuhend No.
8. aprillil 36
N 491
Harid. osak. No 6084 65
Saaremaa koolivalitsusele
Juuresolevalt esitan Riigiparkide valitsuse Loodus-
Kaitse toimkonna ankeetlehe N 2 ja teatan
ühtlasi, et Kaarma-Suure vallas, Pihkla kooli-
ringkonnas, millise piirkonna kohta ankeetlehes
teated on antud, on peale ankeedis näidatud
allikate weel palju väikseid allikaid, mida üksi-
kult kirjeldada ei jõua. Nii näiteks on Pähkla
külas, Türni talu karjamaal üksinda 31 allikat.
Lisa: Ankeetleht
Pähklas, 8. Aprillil 1936 a.
Pähkla algkooli juhataja.
Leewaku
6 kl. algkool
Saadud "22" mail 1936a.
15. mai 1936 a
Wõrumaal.
No 47
Riigiparkide Valitsusele
Toolamaa p. ag.
N 1025.
Siinjuures saadan ankeet-
lehe nr 2 täidetult
Lisaks Ankeetlehel näidatud
allikatele leidub siinses
piirkonnas veel õige palju
väiksemaid allikaid Võhandu
jõe kõrgranniku all. Arvult
on neid umbes 10-12., omadustelt
identsed "Kalmatemäe" allikale
Ka leidub jõe luhal-heinamaal
mõningaid arteesia tüüpi
allikaid, mis ei oma midagi
erakordset
M. Sumeri
Saadud 18 XII 1936
Lauajuhend No 1462.
N 1173
Käesoleva aasta kevadel saadeti
Imastu algkoolile ankeetleht allikate
kohta kooli piirkonnas.
Ma jätsin selle vastamata põhjusel,
et Imastu kooli piirkonnas asub Tapa
metskonna kanselei. Revident metsaülem
härra Nenniga rääkisin selles asjas ja
tema lubas saata Riigiparkide Walitsusele
põhjaliku ülevaate allikate kohta, sest
temal on see hästi teada.
Ta on ka vastava ülevaate saatnud.
Pole mõtet sama tööd kahekordselt teha.
Kui siiski soovitakse ka minult neid and-
meid, palun saata mulle uus ankeetleht.
Imastu algkool
15.det (1936
N 48.
koolijuh.
Undla v. Viru.
rannal asub - Keewallik. Nähta-
wasti on wiimase wesi sama, mis Iga-
messoo allikast pärit, tungides rannal
jälle päewawalgele - maa pinnale
ja osalt meriweel all kaunistuse kiht
walget märganud lubja taolist ainet,
mida nagu sawi wormida wõib. Õhu
käes kuiwab see aine kõwaks.
Happele see aine reageerib hästi.
Sellest oletan et ta koosneb lubjast.
Ometi oleks huwitaw selle aine
täpne koosseis. - Sellepärast, kui
waja, wõiksin seda saata analüüsi
tegemiseks.
Kõpus
8. mail 1936 a.
Kõpu algkooli juhataja.
H. M.
SULBI
Saadud "7" XII 1936 a
algkool
Lauajuhend No 1462
MEREMÄE VALLAS
Riigiparkide Valitsusele.106
PETSERIMAAL.
"4" detsem. 1936 a.
N 1125.
Petseri Maakoolivalitsuse sellekohase
Meremäe p. ag.
kirja põhjal teatan, et Sulbi algkooli
ümbruses, Meremae vallas, allikaid
Et vastust pole võimalik saata Teie
poolt saadetud plangil, on seletatav sellega
et olen Sulbi algkoolis koolijuhataja
alates 1. augustist 1936 - endise juhataja
ajal sissetulnud paberite hulgas ma
nimetud planki ei leidnud.
V. Hussar
Sulbi algkooli juhataja
Riigiparkide valitsuse Looduskaitse toimkonnale
N 230.
Saadud 4 mail 1936 a.
Jätan esialgu saatmata Riigiparkide valitsuse loodus-
kaitse toimkonna ankeetlehe nr. 2, põhjusel:
Minu valitsemisele lääne maak. Pühalepa vallas Nõmba kooli
piirkonnas ei ole ühtegi allikat antud. Palum täiendavalt
teatada, kas pean igast harilikust allikast andmed saatm
Minu piirkonnas on kaks harilikku uurimata magedalavee
allikat. Üks asub Nõmba külas Matse talu õues
Priidu Julge maaalal, mida tarvitatakse kaevuna. Kuju on sel
katlasarnane, asub künka jalal liivasel maal. Vee temper
6 °C järele. Vesi keemiliselt uurimata. Asub Keina-Kärdla maan-
tee aares. Teine on omaduste poolest samasugune. Asub
Tubala külas Keina - Kärdla maantee ääres, Priidu Lõppe
karjamaal, idapoolel mäeseljandiku jalal, kruusasel
pinnal, veevoolus õige väike, vesi mage, uurimata.
Nõmbas
26. IV 36.
Vanamõisa algk.
10. I 37
Saadud 14" I 1937.
N 48
N 1154
Lauajuhend No 1593.
Saadan siinjuures ära Riigiparkide valitsuse
Looduskaitse toimkonna ankeetlehe N 2.
Selgituseks annaksin lühikese ülevaate ümbrus-
konna maapinna iseloomust ja siin esinevatest
allikatest üldse. Siin esineb tüübiline Läänemaa
maastik: madal lausmaa enamasti savi põhjaga.
Kõrgendikke ei esine peaaegu sugugi. Kõik an-
keetlehel nimetatud allikad asuvad jõe kallastel
s.o kalda veerel. Ankeetlehel nimetatud allikad N 1
ja N 2 suvel vesi üldse ei jookse üle veere vaid pü-
sib ühel tasemel. Allikas N 3 on juba veerikkam
kuid soine ja suvel ligipääsmatu. Allikas N 4
on kõige veerikkam ja säält võtavad lähema ta-
lu elanikud tarbevett
Eriti raske on allikate läbijooksu määramine
just madala veelanguse tõttu, seepärast on need
arvud väga umbkaudsed.
L. Neeme.
juhat. k. t.
Nr. 9
N 196
Riigimaade ja metsade valitsus. 16
Mõtsu metskond.
15" aprillil 1936. a.
Härra Revident-metsaülem.
Teie ettekirjutise 25 III 36 a. nr. 555
kohaselt saadan III jsk. piirides asu-
vate tähtsamate allikate kirjelduse.
Praegune aeg allikate uurimiseks on
natuke ebasoodne, kest valitses halbade
teede ajajärk, kuna ka kevadiste suurvete.
mõjul on hallikal hoopis teistsugune
kuju ja veel teine maitse, kui on see
suvel, mis ka andmed nii mõneski
võivad osutuda ebatäpseks, eriti
vee läbijooksu hulk, mis aasta aegade
ga on väga muutlik.
Mõtsu metskonna III jsk. metsnik
Võttis vastu (kuupäev ja allkiri):
IRBOSKA
Riigiparkide Valitsusele N 1131.
"13" detsembril 1936 a.
Saadud "18" XII 1936
No 452
Mina ei saatnud vastust Teie
ankeedilehele allikate kohta järgmis-
tel põhjustel.
Läinud kevadel, ühel ajal minuga
sai ankeedilehe ka Irboska apteeker R. Rein
Kuna hra R. Rein oli määratud loodus-
kaitse usaldusmeheks siis ma palusin
teda, nagu asjatundjat, täita ja esitada
Teile täidetud ankeedilehte allikate kohta
Irboska algkooli piirkonnas. Ta lubas seda
Leisis, 29. I. 36.
Riigiparkide-valitsuse loodusekaitse
Toimkonnale.
N 428 Lugesin lehest, et vajate tea-
teid allikata kohta. Oleksin meeleldi
nõus andma teateid minu asukoha
lähedal olevate allikate kohta, võiks
ka kaevude kohta. Minul ja lähedal
olevatel 2. puurkaeval on vesi oma-
pärane. Maa seest saades on vesi täiesti
selge. Seistes soojas ilmub vee pinnale
õli taoline kord ja vesi ise muutub
vähem läbi-paistvaks. Kaevu sügavus
on mul 36 jalga. Siis olen veel pannud
tähele, et Triigi asunduses tee ääres
olev allikas värvib oma veega rohu
ja kivid punaseks
Suurima lugupidamisega
Leevi algkool
Pindi vallas
Riigeparkide Valitsuse
25.IV.1936.19. a
Looduskaitse toimkonnale.
No 103
N 946
Võrumaal
Käesolevaga teatan, et olen
kogu oma kooliringkonnas järele
kuulanud ja ei ole leidnud ühtki
nimetamisväärt allikat. Väikesi
maaseest väljatulevaid veenire-
kesi on aga Võhandu kaldail
palju. Ei usu, et kõigi sar-
Võuküla algkool
Toolamaa vald
Võrumaal.
"6" mail 1936. a.
Riigiparkide Valitsusele.
No 134.
N 1008.
Räpina kaudu.
Saadud "8" mail 1936 a.
Teatan Teile, et mul pole võimalik
olnud koguda täpseid andmeid Toola-
maa valla Võuküla algkooli piirkonnas
asuvate allikate kohta 1-ks maiks s.a.
selle tõttu, et tähelepandavamad alli-
kad suubuvad otse Võhandu jõkke,
milles käesoleva ajani pole veel vesi
alanenud. Seepärast, et võimaldada
täpsemate andmete saamist, palun
ankeetlehe täitmise tähtaega mulle pi-
kendada 1. juunini s.a., millise ajani on
loota veealanemist Võhandus ning pare-
mat allikate vaatlemise võimalust.
Austavalt
Aks Pihlapuu
koolijuhataja k-t.
Polli "Peraküla"
Lilli ag.
N 571
27. aprillil 1936
N 21.
Maakoolivalitsusele
Saadan siin juures Riigip.
valitsuse ankeetlehe N 2.
Et Teie kirjas N 10369. tähendatud
tähtpäev 15. aprill 1936 a. paljunda-
mise tagajärjel oli nõrgalt loetav
kuna sama ankeetleht kandis
tähtpäeva 1. mai 1936 a., pidasin
selle täitmisel silmas viimast
tähtp. s. o. 1. mai 1936.
Kuna kirjas N 10369 mainitud
tähtpäev 15. aprill oli terasema
vaatlemise juures siiski ka loetav
palun koolivalitsust viivitust
kõigiti vabandada.
Koolijuhataja:
Haridusministeerium.
UDEVA ALGKOOL
Järvamaal.
N 51.
27. aprill 1936
No 431.
Viljandi-Järva II ringkonna koolinõuniku
kirja nr 5668. 11. II 1936. a. kohaselt saa-
dan ankeetlehe täidetult. Kuna
kooli piirkonnas puuduvad suuremad
allikad on nimetatud paar-kolm
väiksemat, millistel puudub suurem
tähtsus seega puudub ka pärisnimi.
KKarlson
Adavere
6KL. ALGKOOL
Viljandimaal
Saadud "19" mail 196 a.
Saadan siinjuures "Riigiparkide
Adavere asundus
valitsuse looduskaitse toimkonna
N 695
ankeetlehe nr 2 " Adavere 6 kl. algk.
piirkonda kuuluvate allikate
kohta. Et maastik ümbruses
väga tasane, siis on allikaid
väga vähe ja needki väikesed
pääle "Piibu" allika
N. 254
Kõpu poolsaarel mäejalgadel ja mererannas
allikaid õieti sagedasti. Kõigi kohta ei saa-
andmeid paigutada ankeet lehele
Nimetasin waid tähtsamad. Külm allika
kohta räägiwad wanemad inimesed et nad
ise oma silmaga näinud allika põhja
liiwasse peidetud kase tohust tehtud,
karpi, mille sees allikale ohwerdatud
raha olnud. Mõnikord wõetud karp wälja
ja waadatud, kuid ära wõtta seda raha
ei tohitud
Igametsoo allik on õieti omapärane:
See asub Suurepsi ja Hirmuste kulade
wahelises riigimetsas Kesk nõmme
maad, mis wõrdlemisi tasane, tõuseb
maapind kõrgemaks ja moodustab keskelt
küürus roostunud maaala, suuruselt
umbes 2-3 hektaari, mille keskpaigast ala-
lõpmata wett alla woolab wäikese ojana.
Wesi ei lähe aga mitte mereni waid kaob-
maaalla umbudes hõredasse kruusa
ja liiva - Umbes samas kohas mere
N 1168
Porkuni w. Nurmetu 6 kl. algk.
Saadud "16" XII 1936.
juhatajalt Virumaal
12. XII 36. a.
Saadan Teile siinjuures Teie ankeetlehe nr 2
Ankeetlehe saatmisega hilinesin, sest allikaid
minu kooli piirkonnas pole, mispärast arwasin,
et ankeetlehte tarwis pole tagasi saata. Tegin
seda nüüd maavalitsuse meeldetuletusel
J. Rebane
Nurmetu algk. juh.
No 1119.
Saadud "2" XII 1936
Peningi vallas
Harju maak
1. detsembril 1936 a.
No. 93.
Teie kordava nõudmise puhul Maa-
Üle Raasiku
koolivalitsuse kaudu allikate-uurimise an-
keetlehe asjas, - teatan, et Kiviloo kooli-
piirkonnas ei leidu minu kogutud teatmeil
nõuetavaid allikaid; neid leidub küll
suuremal hulgal Kiviloo jões (jõe aluspinnas)
kuid nende omatusi on jõevee päälevaalu
tõttu võimatu järele üürida.
Koolijuhat.
"Rautsi" kiwist mõnikümmend meetrit põhja
(N) poole kaswab mainitud kiwiraunal vana pärn
mille tüwe ümbermõõt (maapinna lähedalt) 2,90 m.
2 m. kõrguselt 2,20m., lääne pool küljes on tüwes avaus
(40 sm pikk, 20 sm l. ja 30 sm. sügav) Puu on seest õõnes, mis ula-
tub üsna kõrgele. Tüvi jätab mulje nagu oleks mitu
puud kokku kaswanud. Pärna kõrgus umbes 14 m.,
wõra läbimõõt ulatub 10 meetrini.
3. S. Pahila küla Allika talu lähedal on n.n. "Allika
wäli", millel leidub vett ka kuivemal aastaajal Sest
siinsed allikad ei kuiwa. Kolmest allikast sain
märja ümbruse tõttu mõõta vee kiirust ühel, mis
asub Allika elamu juures Rautsi heinamaal. Annab
minutis üle 3me liitri
Silma allik. Muistine silma arstimise koht Para-
maja panga lähedal Ranna maanteest paar meetr
mere poole. Siit edasi Paraniidi (rahvakeeles "Para")
elamu poole minnes on suurem allik "Linaloo auk"
mille veekiirus 8 liitrit 7 minutis. Üldse on Para talu
karjamal allikaid üle poole tosina; mõned neist
vaevalt, märgatavad. Ka teisel pool maanteed
Jaanikiriku ja Rannaküla piiri vahemaal on
rohkesti allikaid, mis ujutavad üle kogu ümb-
ruse. Tehes seegi ligipääsu wõimatuks kewadisel
ajal. Tähtsamaid ainult vast Silma allik. Sellet
suundudes Paramaja panga lähedale mereäärde
Karjamaa vaheaia juurde märkame rahkja kalda
kivide vahel sinaka õlikorraga kaetud veelombike-
si, milliseid leidub veel "Para"-"Rämmi" vahepiiri
lähedal. "Muda" allika juures. Wedelik imbut
nähtavasti veidi kõrgemal asuvast merekaldast
(Kas pole siin tegemist mingi suguse õlikiwi sar-
nase kihiga?
Muda allik on pea täiesti kokku kasvanud
ja osalt liivaga täidetud. Selle märgatav pind-
ala on praegu umbes 40∙15 meetr. Kohal elanikud
teavad kõneleda, et selle allika muda mõjub
haigetele parandavalt. Analüüsi kohta puudu-
vad kindlad andmed.
Pornuse 6-kl. algkool
N 565.
"27" aprill 1936 a.
Pärnumaal.
Pärnu Maakoolivalitsusele.
Halliste p. ag.
Saadan siinjuures Riigiparkide valitsuse Loodusekaitse toim-
28. APR. 36.
konna ankeetlehe No 2 täidetult ja teatan, et viivitus on
tingitud tähtajast ankeetlehel - 1. mai 1936 a.
Kui vanema klassi õpilastele ülesandeks tegin allikate kohta
tarvilisi andmeid koguda, oli mul ees ankeetleht oma tähtajaga
ja selle kohaselt määrasin õpilastele andmete esitamise ajaks 27 apr.
Maakoolivalitsuse tähtaja olin unastanud. Selles tunnistan
oma süüdi ja palun vabandust. Unustus on tingitud täna-
vuaastasest suurest töökoormist väljaspool õppetööd.
Merimäe valla
Krantsova algkool
Lauajuhend No 1419
"30" nov. 1936
Petseri kaudu
Petseri Maaval. Haridus-osak. kirja nr. 221,
24. XI 36 põhjal teatan, et minule alluva
kooli piirkonnas allikaid ei ole. Selle
kohta on ka teated saadetud ankeet-
lehe nr. 2 järgi vahetult Riigiparkide
valitsusele 20 märtsil s.a. nr 35 all -
- lihtkirjas.
N 1215.
ALang
naste registreerimine oleks tarvilik
Ka ei leidunud ühtki muidu huvi-
tavat allikat, mis oleks iseäraliku-
- maitselise veega, või mõne mütoloogi-
lise kuulsusega. Minu kooliringk.
väljas Veriora metsk. Meenikunnu
soos asuda saar - "Liipsaar" sääl
olla küll rootsiajast säilunud
kaev.
Nimetatud põhjusil tagastan
Teie ankeetlehe nr. 2, täitmatult
Kooli juhat.
Kavandi algkool
Saadud "2" juunil 1936 a.
"11" mail 1936 a.
N 473
Maasi vallas
Saaremaa ajut. maavalits.
Saaremaal
Hariduse osakonnale
Käesolevaga saadan edasi Riigiparkide
valitsuse Looduskaitse toimkonna ankeet leht nr. 2
Pääle lehele märgitud andmete lisan siia juurde
veel mõned täiendavad märkused allikate ja
nende ümbruse kohta.
1. „Karva allik", (Karwa wäljal) asub Võhma
külakonna maa-alal ja selle vesi katab, kogu
välja, mille suurus on 170 ∙ 40 meetrit. Al-der
Russ´i /Laane t. perem./ jutu järele on Karva
allikal /II/ teatav mõju "Tagapõllu" /Järvekülas/
allikale. Oletab, et on tegemist maa-aluse ojakese-
ga, mis saab alguse Karva väljalt. Ojakese
nähtava osa pikkus 26 m. laius 0,5 m. Sügadus
sama palju. Läbi voolu kiirus 54 ltr minutis
Üldse on Järveküla järves ja sama nimelise
küla pools. kaldas palju allikaid, kui pehme,
mudase ümbruse pärast jäi ära üksikasjaline
vaatus.
Laane talu elamu lähedal olevas järwe osas on
perem. jutu järele rohkesti (4 jala paks.) valget värvi
muda mida ta kord kasutanud isegi põlluväetuseks
Oli kasvanud lopsakalt (Arwatawasti lubja
sisalduwus, mida tõestab katse soolhappega; perem. seletus)
2. "Rõõsapiima" allik, pindala 2∙2 m. sügav. 1 meet.
asub lohus, mis kannab "Soopkana" lombi nime
On märgata kaewamise jälgi. Tehtud vast loomade
jootmise otstarbel, sest suvel kaob vesi lombest.
Praegu allika ümbrus päris kuiw, kuna lombid veel
võimsalt lainetavad tuule käes. Sellest allikkast
Ost sihis tõuseb maapind ja moodustab kiwi ranna
mis seljandikuna (ulatub mõne kilom. kaugusele. Vaatleja
tähelepanu köidab siin hiigla kaljumürakas "Rautsi
kiwi" nime all. " Lest soo" weerelt vaadates pais-
tab silma kiwi rauna järsk tõus, mis meelde tuletab
aegse merekaldaga?
Leebiku walla
Walgamaal
30 aprillil 1936
Saadud "4" mail 1936 a.
No 90
N 903
Leebiku postiag.
Valga-Võrumaa koolinõuniku
vahekirja põhjal 7. veebruarist s.a.
N 600 esitan siin juures ülalmai-
nitud Valitsusele vastavate andme-
tega täidetult ankeetlehe N 2 Leebiku
6-e klassilise algkooli ringkonnas
leiduvate allikate kohta.
A. Anderson,
Kooli juhataja.
H.-S.-M.
LELLE VALLA
HIIEKÕNNU ALGKOOL
26. Apr. 36. Har IX,  1.
"26" aprillil 1936 a.
No 52.
N 507.
Lelle
Tagastades lisatavat teatan järgmist:
1. Teie kirja 29. II.1936 a. No 10369 ei ole mina saanud.
2. Ankeetlehe algkooli ringkonnas asuvate allikate
asjas sain mina kätte märtsi hakatuses s.a.
3. Nagu nähtub lauajuhendist ja postiraamatust, on
ankeetleht minu poolt täidetud ja ära saadetud
vahenditult Riigiparkide Valitsusele 8. aprillil s.a.
No 48 all, s.o. isegi enne tähtaega. Ankeetlehele oli
minu poolt tehtud märkus "algkooli ringkonnas"
allikaid peale rabaallikate ei ole.“
4. Riigiparkide Valitsuse direktori päevakäsuga 1-st
aprillist s.a. olen nimetatud looduskaitse usaldus-
meheks Lelle vallas sellepärast saatsin ankeetlehe
otsekohe Riigiparkide Valitsusele.
Vaike-Lähtru algkool
V.a.
N 117
28" apr. 1936 a.
N 217
Lähtru p-ag.
Saadan siin juures tagasi
looduskaitse toimkonna ankeet-
lehe No 2, kuid kahjuks pol-
nud võimalust seda kuidagi
täpsemalt täita. Siin mõne km.
kaugusel kuskil metsas pidada
küll olema üks allikas - nimega.
Otsa" allikas, kuid sinna ei pääse
palju juure. Ei olnud kedagi, kes
oleks juhtinud sinna ja muidu
oli tee sinna teadmata. Ei saand
seda lähemalt vaatama minna.
Vaheajal olevat sinna juurepääs sel aas-
taajal olnud raske.
M. Peterson
V. Lähtru algk juh.
LIIVI
Saadud "9" I 1937.
Riigiparkide Valitusele. 1593
Aadr. Jõgisoo p.-ag.
Saadan siinjuures ära minule täitmiseks
saadetud ankeetlehe nr. 2 ühtlasi märgin, et
Jõgisoo vallas, millisest jookseb läbi Liivi jõgi, on allikaid
üle 20, kuid kõik nad on väikesed nirekesed ena-
mikus soisel maal, millised kas kaovad lähema ümbruse
mudale ja mätaste vahele, ehk jõe läheduses jõkke
suubuvad. Ankeedil märgitud allikad on aga
N 1151.
Riigiparkide Valitsusele,
"30" juunil 1936 a.
No 152.
X 1108
Saadud 3" juulil 1936 a.
Toolamaa p. ag
Lauajuhend No
Saadan Teile siin juures täidetult
"Riigiparkide valitsuse Looduskaitse toim-
konna ankeetlehe nr. 2“ Taolamaa valla
Võuküla algkooli piirkonnas, Võrumaal, lei-
duvate allikate kohta. Selle ankeetlehe
täitmist viivitavate asjaolude kohta on
Teile teatatud kirjaga 6. maist s.a. nr. 134.
Allikate kohta tarvilikkude andmete
kogumine on võimaldunud alles viimasel
paaril nädalal, kui heinatev puhuks on alla
lastud Leevaku veskipäes ja parguti hein-
koristatud.
Austavalt Aks.Pihlapuu
koolijuhataja kt.
E. W.
„Võidula" algkool
27. aprill 1936.
N 605
Wändras
29. APR. 36.
Pärnu Maakoolivalitsusele
Teie kirjale 24/IV N 609 teatan, et eksi-
kombel saatsin ma nimetatud ankeet
lehe tagasi 7/II N 21 all mitte Teile vaid
otsekohe riigiparkide valitsusele
vastusega, et meie kooli ringkonnas
nimetamisväärseid allikaid ei ole.
LKull
Koolijuh.
Saadud, 1 XII. 1936
Lauajuhend No 1391.
Viru Maavalitsuse Haridusosak.
25 s.k.p. kirja peale, et Riigiparkide
valitsuse poolt saadetud ankeet - allika-
te kohta - mul täitmata ja ära saatmata
pean teatama, et ma selle küll
määratud tähtajaks täidetult taga-
si saatsin. Siin on eksitus. Kas
mitte kooli nimes: "Aruküla" ja
Saksi - Aruküla
Meie kooli registreeritud nimi on
"Saksi-Aruküla" Tihti, ka amet-
likult, tuleb aga "Aruküla"
Palun, kui asi ei selgu
uus ankeet välja saata, et
ma võiksin uuesti täita.
Saksi-Arukülas
26 novembr. 1936 a.
A. Randma
Saksi v. Viru.
Kihnu 6 kl. algkool
Kihnu vallas
30. APR. 36.
N 577
No 1687
29" aprillil 36.
No 41a.
Tõstamaa kaudu.
Ankeedi asjus allikate esinemise
kohta teatan, et saatsin ankeedi
24. aprillil s.a. otse Riigiparkide valit-
susele.
N 517 " 518 3
Kihnu saarel asub üks - "Käärabä"
allikas. Asukoht mere ääres Sääre kü-
la ühiskarjamaal. Tõus vesi käib
üle, mille tõttu allikas adrut. Maa,
on ümbruses tasane muru, pind
liiv, kruus, temp. +5,5°C, tunnis,
annab 1000 l vett. Vesi selge, puhas,
vähe muda maitset.
T. Saar
Wolimeesteks sai häälte enamusega
walitsetud. Priidu Toi peremeestest Peeter
Pau peremeestest Willem Maripu peremees.
olid omad kolm aastad teeninud, nende
asemele said siis uued walitud.
Priidu Toi asemelle Laas Nittim
Peter Pau asemelle Mihkel Erik
Willem Maripu asemele Juhan Kersen
Sulaste Jüri Kuru asemele saadik Juhan Lembra
Wolimehed on numbri järel
1 Magnus Tamm peremeestest
2 Laas Nittim
3, Juhan Kursen
4, Mihkel Erik
5, Juhan Jõe
6 Willem Wahe sulastest
7 Johan Lembra
8, Andrus Specht wabatnikudest
9, Andrus Kerner,
10. Magnus Hollmann
11, Peter Meiuse peremeestest
sulastest
Talitaja M. Rebuse +++
Kirjutaja Th. Piik
Hagobäe kohtumeheks waliti healte
enamusega Mihkel Kopli.
7 Dec
1883 a.
12 Feb
Oliwad talitajad käsu pääle
wolinikud koos Ann Wahe maga
sine wilja armu andmise pärast.
ja arwas wolikogu, et Ann
Wahe nüüd edespidi 8 mern wilja
magasinest saab see on 6 rugid ja
2 mer. otre.
Talitaja: MRebuse XXX
21 Sept
Oiwad talitaja käsu pääl woli-
kogu koos pea raha arwamise
üle ja leiti 9 uut maksjad juure
tulewad ja hinge pealt maksta: 48 c.
Kroonu maksu ja Kassaris weel 12 c.
walla maksu.
Talitaja Rebuse XXX
26 Sept
Kirjutaja Th. Piisk.
3,
Oiwad wolinikud talitaja käsu
peale koos, kooli maja orelite pärast,
ja tegid otsuseks: mitte wäikest orelat
Kooli majasse teha, waid kabelist see
oril kooli tuba tuua, ja kabeli suurem
teha ja tegid kauba orgelmeistri hr.
A E. Altiga kauba ära, et registriga
Wolikogu
Koosolek No III
Kassares 7 Aprillil 1892 a
Koos oliwad wolikogu liikmed: Laas
Nitem, Mihkel Toi, Priidu Toi, Mihkel
Tosens, Priidu Kersen, Juhan Risti,
Thomas Kersen, Willem Leiwath
ja Juhan Kiwinuk.
Puudusiwad: Peeter Kobli, Juhan Wesingi
ja Peeter Jõe.
Talitaja pani wolikogule ette sauna pä-
rast nõu pidada, mis walla maja juure
saab ehitud, mill kombel see saab tehtud
ja mis plaani järel
Woli kogu pidas eel nimetud sauna ehi
tuse pärast nõu arwas heaks ja otsustas:
Sauna materiali annawad Kassari saare
saare talu rentnikud ja nimelt kiwid mis
sauna juure läheb, õled ja sambla liiwa
ja saue. Peale selle teeb iga talu koharentnik
ka sauna juure ühe töö päewa. Töö mis
peale selle weel järele jäeb tehakse raha pärast.
Rahalikud asjad aknad uksed, ahju uksed
ja n. e. ostetakse walla raha eest ja kan-
nawad selle kulu kõik maksjad walla liik
med, sest talu rentnikud on juba omalt
poolt küllalt abi annud. Õlgi annab ega
Talu rentnik 9 jalase köie täie ja toob ega
talu rentnik 1 koorm pae kiwa,
Selle maja töö juure wõetakse aga üks mees
töö juhatajaks kes, laseb sauna teha ja selle
järele waatab, et töö saab ka heaste
tehtud. Töö järele waataja teeb ise tööd
ka kassa kui jõuab ja maksetakse temale
päewa palk walla poolest, mida kulu kõik
walla liikmed kannawad. Päewa palgaks
arwatakse temale 40 kop.
Saunale saab korsn peale tehtud ja wahe
koda ette, kuhu müüri katal saab sisse
müüritud, kus ka siis pesta wõib elanik kes
walla majas elab, oma pesu. Müüri katla
muretseb praegune koolmeister Th. Piik
oma kuluga, ja pärast kui juhtuks tema
ära minema, teine tema järel tulija
jälle omal kuhul.
Wolimehed: Juhan Risti
Thomas Kersen.
Juhan
Woli kogupidas nõu wallamajasse uut
ahju teha, sest et wana ahi enam kõlblik
ei ole. Sai arwatud, et uus ahi saab lastud
õppinud potissepast, et ka kõlblik oleks
ja parem sooja annaks kui endine.
Potissepp Treimann pani ette, et tema uue
ahju 10 rublaga teeb, aga sau olgu siis senna
juure walmis tehtud ja ka üks mees, kes
temale töö juures abiks on.
Wald ise muretseb kõik materiali senna juure
nii kui, raud, kiwid uksed, siiwrid ja n. e.
Kui aga ette juhtub tulema, et kogukonna
kohus edaspidi weel siia walla majasse saab
jääma, siis wõib olla, et ahju töö saab muude-
tud, kui kogukonna maja saab panemine
ehitud, s mis peab siis ette tulema, kui
kohus ja kool ja walla walitsus ikka ühes
koos edespidi saab jääma.
Kinnitavad wolikogu eest wolikogu
liikmed: Andrus Norgan
Peter Soba
Mihkel Risti
Talitaja: Laas Alhoff
Kirjutaja Th Piir
Wolikogu koos olek
18 Juuni k. p. 1890 aastal
No II
Nimetud päewal tuliwad talitaja tellimise
peale wolikogu liikmed Andrus Norgan
Priidu Krumholz, Nigulas Bollmann,
Mihkel Risti, Mihkel Kibus, Priidu Meius,
Adu Wesingi ja Juhan Kahu, tulema oliwad
jäänud: Peeter Soba, Juhan Kiwinuk.
Juhan Wesingi ja Willem Leiwath.
Hiiomaa Kommissari herra oli
kirjalikult ette pannud, teada anda kas
wolikogu arwab tarwis magasinest wilja
müüa, kui wilja rohkest sees on.
Sai arwatud, et magasines wilja niipalju sees on
et wõib wilja müüa wälja, kui keegi peaks
soowima osta. Rugi tsetwert määrati 7 rubla
peale ja odrad 6 rubla tsetwert.
Hiiomaa ringi kommissari herra Tal. r.a.
oli kirjalikult nõudnud: teada anda, kas
wanad wõlad kui ka wõlg mis 1889 a. on maga-
sine jäänud on wõimalik wõlgnikude käest
kätte saada wõi mitte. Wolikogu arwas
wõlgnikud järele ja otsustas: Et kõik wõlgnikud
selle jõulised on, et wõiwad omad wõlad ära maksa.
siis peawad nad omad wõlad pärast leikust
warsi s. a. magasime sisse maksma.
Wolimehed
Andrus Norgan
Mihkel Kebbus
Woli kogu koos oleks
No IV
Kassaris 2 Julil 1892 a.
Koos oliwad wolikogu liikmed: Priidu
Toi, Priidu Kersen, Willem Leiwath
Laas Nittem. Thomas Kersen, Juhan
Kiwinuk, Mihkel Tosens, Juhan
Risti ja Mihkel Toi.
Talitaja Willem Nittem pani wolikogule
ette, et praeguse postimehe Laas Kerneri
teenistuse aeg 3 Junist juba täis saanud,
aga et woli kogu liikmeid kodu ei olnud
siis oli talitaja tellinud Laas Kernerit
kuni Julini edasi toimetada 50 kop. reis,
Kerdla post kontori. Laas Kerner oli üles
talitajale annud et tema enam edasi selle
hennaga 31 rbl aastas, ei saa toimetama
olgu siis et palka saab suurendud.
Talitaja oli ka Laas Kerneri üles ütlemise
põhjusel Kogukonnale kuulutanud, et
walla post Kerdla post kontori wahel saab
awalikult wälja pakutud, kus odawama
hinnaga wõtja selle teenistuse omale saab.
Kauplemiseks oliwad tulnud: Senine postimees
Laas Kerner, Priidu Toi, Priidu Kerner
ja Mihkel Rebuse. Nendest eel nimetatud
meestest wõttis posti toimetuse kõige odawamalt
oma kätte Mihkel Kibuse nimelt 36e rubla
eest aastas. (Loe kolmkümne kuue rubla
eest) See Kaup hakab 2 Julist 1892 a. peale
137.
ja teenib 2 Julikuu päewani 1893 a ja
on pitkemalt kauba kontrati raamatus lehe
külg 40 üles pandud.
Wolikogu liikmed Jaas Nitim
Priid Kärsen
Talitaja W Nitten
Kirjutaja Th Piik
Woli koosolek
No VI, XI
Kassaris 3 Oktobri k.p. 1892 a.
Koos oliwad wolikogu liikmed:
Mihkel Toi, Priidu Toi, Juhan Kiwinuk,
Peeter Kabli, Willem Leiwath, Mihkel Tosens,
Peeter Jõe ja Juhan Risti. Puudusiwad:
Priidu Kerssen, Laas Nitem, Thomas Kersen
ja Juhan Wesingi.
Walla armu saaja Juhan Soba oli woli-
kogu ees palwega, et tema kaks mernikud
otre, mis tema rugide juure magasinest saab
saaksiwad ka otradeks ümber muudetud rugideks.
Wolikogu täitis Juhan Soba palwet ja
saab siis Juhan Soba Kõik armu wilja
magasinest rugides, see on aasta peale
6 mernikud rukid.
Kohalise Hiiumaa Komissari herra
ringkirja mööda ja selle soowitusel otsustas
wolikogu, et Ülem Talurahwa kohtu ase Hapsalus
Kohtumees Magnust Tamm pani ette
et ta walla laeka wõtit mitte 50 cop eest
ei wõi kanda sest enamast ega nädala
peab sees käima, et maksusi mitu aega
maksetakse ja palju aega tarwitab
Ülepea pollagi see tema kohus.
Et aga seaduse järele wõti talitaja abilise
käes peaks olema, tema aga wäga kauge
elab, pole wõimalik pidada, siis arwas
wolikogu Magnus Tammele wee 50 c juure
kokku 1 rubla wõtme kandmise eest
Magnus Tamm jäi seega rahule
25,
Waatasiwad wolinikud 1885 a magasine
aru läbi ja leitsid selle õige olewad
Walla laeka aru ja rehnungid waadeti
järele ja leiti õige olewad.
Wolikogu liikmed oliwad seatud päewal
kõik koos koosolekul
Talitaja Johan Kerner +++
16 Dec. 27
Lugesiwad wolimehed Kehelkonna kohtu
herra käsu peale walla kassa raha üles ja oli
seda leida 84 rubla 96 kop.
Pidasiwad wolinikud nõu soldati
naese Ann Suurewärawa üle, et ta mees
oli soldatiks tänawu sügise wälja astunud
ja naesel kohta paika pole
Nõuks wõeti walla maja rehe tuba heaste
ära parandada ja teda senna sisse elama
panna ja siis nenda tale abi toiduseks
juure anda, kuidas asi näitab
Wolimehed oli koos
1, Kustaw Soba 5 Willem Norgat
2, Laas Kerner 6, Siim Kask
3 Laas Suurwäraw 7, Laas Ahloff
4, Mihkel Tofens 8, Priidu Kerner
Talitaja Joh. Kerner +++
saab orel tehtud ja niisugune, mis
eest mängitakse ja maksetakse
see eest 370 rbl. ja wõetakse see raha
intressist ja makswad Kassarimehed
aega mööda seda jälle sisse walla
laeka, kui seadus ajamata ei luba jätta.
Pidasid wolinikud nõu, walla maja
ümber puid kaunistuseks istutada
ja nimelt selle sügise
Talitaja: MRebuse xxx
10 Decem 5
Talitaja käsu peale tuliwad kõik
kogukond kokku omale uut kohtu
meest walima, sest et Mihkel Risti oma
Terwe
kolm aastad oli ametid pidanud.
ja weel Woliniku Magnus Tamm
Kogukond
asemele peremeestest wolimeest walima.
Ka wabat meestest oli Andrus Kerner
ja sulastest Willem Wahhe oma kolm
aastad wolimees olnud.
Nüüd loeti healed ja leiti järgmised ole-
wad Kohtumehe heali Magnus Tam
8 häält, Willem Maripu 5 häält Mihkel,
Kuru 3 häält ja weel muud wähemad
healed. Seega sai siis uueks kohtumeheks
healte enamusega Magnus Tamm koh-
tu meheks wolitud.
Peremeeste uueks wolinikuks sai Siim
Kask 13 healega.
Hagabäelt sai endise pere mehe woliniku
Peter Põllu asemel uueks wolinikuks
Wolitatud Jüri Mäe Hagabäe wabat
meestest endise wolimehe Andrus Spechti
asemele Mihkel Mäe.
Kassarist wabat wolinikuks walitati
saadik Laas Kerner ja sulaste woli-
nikuks Laas Ahloff.
Wolinikud on numbri järel:
1, Laas Nittim peremeestest
2, Juhan Kersen peremeestest
3, Mihkel Erick
4 Siim Kask
5 Jüri Mäe
6, Laas Kerner wabatnikudest
7 Mihkel Mäe
8 Magnus Höllmann
9 Juhan Lembra sulastest
10 Laas Ahloff
11 Willem Niit mõisa meestest
12 Juhan Jõe sulastest.
Pidas kogukond nõu oma posti pärast
kes, Hapsalus neid toimetaks, Koja rahwas
ei toimeta muidu enam, waid tahawad
10 (Kümme) rubla aastas. Otsuseks tehti et
Kümme rubla siis ka aastas maksetakse
Kui nemad sääl asjad heaste toimetawad.
Seda raha peab ega aasta pea raha
kõrwas sisse nõutama.
Weel pidasiwad wolinikud ja kogukond.
14 Dec 17
Mihkel Kuru pääle kaks häält
17 Thomas Wahe - 6 peremeestest
Kogu-
Saadikust 3 häält
kond.
Nüüd sai siis Tomas Wahe hääl
te paljusega Mihkli Toi asemele
talitajaks walitsetud
18 Walitsesid kogukond omale
kohtukõrwa meest Hääli oli:
Sadiku Magnus Hollmann 3 peremes: 1 sadik
Laas Kerner 3
Sadik Johan Kerner 10 häält
Sadik Willem Elmi 15 häält
Seda Peremehe Andvus Surwaraw 3 häält
Peremeestest Tomas Ahloff 2
Seda mööda sai nüüd Saadik
Willem Elmi häälte paljusega
esimeseks kohtu kõrwa meheks
kond
walitud
19 Wolimeesteks sai walitud Karel
Suurwärawa asemele Priidu Toi
kes enne Ilmamaadetameestest woli
mees oli. Tema asemele sai walitud
Magnus Hollmann (Saadikust)
1, Willem Maripuu peremeestest
2 Priidu Toi
3 Peeter Pau
4 Magnus Tamm
5 Johan Jöe
6 Peter Meiuse,
7. Jüri Kuru Sulastest
8 Peter Põllu sulastest.
9, Andrus Specht wabatnikudest
10, Willem Wahe sulastest
11, Andrus Kerner wabatnikudest
12 Magnus Hollmann.
Talitaja M. Toi
1882. 29 Jan 1
Wolimehed olid talitaja käsu
pääl koos ja pidasid nõu Lena Pau
üle, kes wäga haige on juba kaua
ja Peter Pau kes wähe tema sugu-
lane on, on teda see aja üksi arinud,
Nüüd lubas wald temale abi anda
see on: 1 cop iga päew niikaua kui
tema elab ehk terweks saab
29 Jan
Pidasiwad wolinikud nõu (nõu)
koolmeistri palga üle ja lubasiwad
Woli-
seda nõnda, et walla laekast kirjutud
kogu
Kassare külast siis üksi 40 rbl.
Pääle seda lubasid nemad siis, et
Kassare külast iga peremees teeb ühe
loomaga päewa koolmeistrile. Wabat-
nikud igaüks ühe jalapäewa aga
nõnda: kellel enam maad see siis ka
raskema töö juures nii kui rukki leikma
18 Wolinikud arwasiwad magasine aida ehituse pärast
uuesti, et mitte kõik magasine töö ei saaks raha
pärast tehtud et see maks wäga kalliks läheb, waid
suurem töö saaks päewadega ära tehtud, üksnis
paranda töö wõiks raha pärast lasta teha.
Et siis ega maksu alune mees ühe päewa ehk kui paljo
tarwis läheb tööd teeks. Need kes aga mitte waldas
ei ela, peawad siis päewa raha maksma, kes nende
eest päewad on teinud. Wabatnikude wolimehed
Peter Soba ja Juhan Tamm waidlesid selle wasta
ja nõutsiwad et taluperemehed peawad enam magasine
tööst osa wõtma. Ka pidada talumehed materiali
sinna juure ilma maksuta wedama, aga see ei olla
õige, kuida (minewa) aasta wolikogu No 4 all olla
suurema healde enamusega arwanud, et talu peremehed
nende pakkude eest raha saawad, mis nad metsast
meeste
magasine ehituseni toonud; seda oleks pidanud
nad ilma maksuta tegema, üksnis saemise raha oleks
nendele õigus olewad maksa. - Et talu peremeeste
wolimehed aga puude wedu mitte muidu ei arwand
jätta, kui et raha kõik maksjad toomise eest
päwad ka maksma, et magasine ait mitte talu
peremeeste waid kõige hingede omandus olla, siis
arwasid wabat wolimehed ülewaataja kohtust seletust
selle tarwis paluda, kellel seks õigus on.
Wolikogu arwas 1889 a walla maksu üles. Maksuarus
on üleültse 265 1/2 maksjad hinge.
Kassari küla jäus üksi 196 1/2 maksjad hinge.
Üleüldine maksu Summa teeb wälja 198 r. 55 kop.
Intressi rahast makstaks
Jäeb maksa
41,55 kop.
Peed hinge pealt 16 kop.
Kassari küla jäus konnal on üle seda weel maksa
98 rbl 85 kop.
Teeb hinge pealt 50 kop. koku Kassaris 66 c. 1889 a
Woli kogus waatis magasine aru järele ja sai maga
sine wõlglased üle waadetud.
Wolikogu waatas laena aru järele ja andis selle üle
üle waataja kohtu tunnistuse kirja sisse, et walla
laekas 25mal Nowembril (50 (wiis kümmend rubla
(92) üheksa kümmend kaks kopikad selged raha
ja (3400 (kolm tuhat neli sada rubla hinna paberid
oli.
1 Mihkel Kibus
7 Jüri Wesingi
2 Mihkel Kuru
8, Priido Meius
3. Mihkel Risti
9 Juhan Tamm
4 Pr. Krumholzi eest M. Tosens 10. Peter Soba
5. A. Norgani eest L. Suurwäraw
6. Hindrik Joe
Talitaja: L. Alhoff
25. Nov 22
Thomas Põllu poeg Siim Põllu Liiso Tänawa
kasu pojaks wõetud ja rewisioni hingikirja
üles pandud.
27 Aprill
Mõisa walitsuse nõudmise peale sai talitaja
käsu peale wolimehed kokku tellitud (nõupida-
ma ) mõrra püüu kohtade pärast nõu pida-
ma kui kaugele wõiwad mõrrad meresse
üks teisest püüdmiseks wälja pandud saada,
ja kuidas mõrra püüu kohtade õigus tuleb
arwata, kas wõib teine mõne teise kohta,
kus ehk parem koht oleks ja kus teine ennem
mitmed aastad järjes püüdnud on, oma mõrrad
wolikogu
kui ta jõuab senna sisse panna, enne kui teine.
Wolikogu armas seda asja järele ja tegi
otsuseks: Mõrrad ei tohi mitte meres ligemale
koos
üks teisest wäljapandud saada, kui sada
olek
sülda mõrra karja ajast mõõdetud, lige-
male ei tohi see mitte panna kes pärast omad
mõrrad teise kõrwa paneb, mõrra tiiwa otsad
ilma mõrrata, wõiwad ligemal olla.
Et aga siin waldas prii meri on püüda ilma
rendita siis arwas wolikogu weel, et keegi ei
wõi seda nõuda, et ta ikka ühes paremas
kohas püüaks ja teised senna kohta ei tohi
minna. Wolikogu arwas et kes ennem kewade
ommad mõrrad meresse paneb, ehk ka märgid
seks sisse paneb, sell seks õigus on. Näituseks:
Willem Wahe oli omad mõrra waijad sisse
pannud ja kodunt läinud mõrdu tooma, sell
ajal aga ööse oli Mihkel Risti omad mõrrad
senna waijade juure kolm sülda eemale pannud.
Wolikogu arwas et Mihkel Risti on pärast
senna kohta läinud, kui Willem Wahe waijad
ees olid arwas wolikogu et Willem Wahe omad
mõrrad senna sisse paneb ja ja Mihkel
Risti omal ligemale sada sülda Wahe
mõrdade karja ajast mõõdetud Risti karja
aida ei tohi panna ja peab Talitaja seda asja
neile teada andma.
9. Arwas wolikogu et mere silma ei tohi keegi
oma püüstega kinni panna, nõnda kui Kustaw
Elmi seda on teinud, waid kes omad mõrrad silma
wälja paneb ei tohi mitte rohkem kui 2/3 jägu
1/3 jagu peab ikka lahti olema sest et meri
mitte ühe inimese jäuks püüda ei ole.
Wolimehed XXX
Nigulas Bollmann XXX Mihkel Kuru xxx
Willem Norgan xxx Priido Kerner xxx
Juhan Tamm XXX
Mihkel Tosens XXX
Talitaja: XXX Laas Alhoff
27. Aprill Kirjutaja
ThPiik
Mail 10
Talitaja käso peale tuliwad wolikogu liikmed
Kokku nõu pidama karjus maa wahtide
pärast ja nende palga maksmise pärast.
Wolikogu arwas et, iga waht pere pealt saab 9 toopi
rugid ja 9 toopi odre. Nenda samma saab waht
igast, perest ühe nädalise leiwa koti, korda
mööda, ega kümme peret makswad ühe wahile,
oma kord mööda, hakab uuest otsast kord peale,
Iga pere maksab ühe aru koti ja wilja, et küll
mõnel talul wähem maad on, sest et suurema
taludel ka rohkem loomi ei ole. Kes aga oma
palka ehk koti õigel ajal ja korra pärast
wälja ei maksa saab kohtu alla karistuseks antud.
151-
wolikogu et Thomas Piikele Kõige
Kõrgemalt truui teenistuse eest auu
tähte paluda ja seda pahwet kõrge
auulise Hiiomaa Kommissari
herrale ette panna, et see seda palwet
Kõrgemale poole toimetaks.
Wolikogu liikmed
Mihkel Tosens
Talitaja W. Nittem
Seatud päewal oliwad wolinikud talitaja käsu
peal koos pea wilja üles arwama, wili sai
weel seepärast, et maade suurust wakamaade
wiisi teada pole, rendi järel ära jägatud,
Arwas Wolikogu, et metsa wahi majade
juure soosse saab 45 sülda õlgi wiidud, mis, kas
rendi ehk maade wakamaade peale saab ära
jagatud.
Wolimehed olid koos:
1 Laas Kerner 5 Mihkel Tosens +++
2 Priidu +++ Kerner +++ 6, Mihkel Mäe
3 Siim Kask +++
4 Willem Norgat +++
Talitaja Joh Kerner
13 Sept 23
Talitaja Käsu peale tuliwad walla wolinikud
kohtu majasse kokku 1886 a II poolt walla maksu
ära arwama. Et kewade maksu aru tegemise
juures intressidest walla maks näitas wälja
tulewad, siis polnud kewadel 1886 a wallamaksu
Hagabäega ühes. Et nüüd aga see maksu oli kaswa-
nud ja raha mitmesse senna kohta välja antud
Kus kewade seda ei teatud, siis said need järgmised
maksud maksjate peale ära jäutatud
ja nimelt:
Andrus Kerseni kõrwalise koha puhastus 50 c.
Telegramm baroni herrast 50 c
Rehe aknad ette tehtud 1 r 80
Pitschati laud
25 c
Wangi tapi raha 1 " 97 c
Talitaja reisid ja kirjutaja reis 8,60 c
Wallamaja tubade pesu 1,50
Talitaja kaela raha lint 1,20 c
Magasine pööninga lukk 50
Walla maja juure tööd paranduseks 4 80
24 naela warawa rauad 99
Must wärw tubade lubjamiseks 60
Plagu liin ostetutud 1,60
Kokku 27 r 51 cop.
Maksu arus sees on 1886 a ll pooles 244 hinge
Tuleb hinge pealt maksa 11 c wallamaks
Kassaris ilma Hagabäeta maksjad hinged 170 h.
Maksa on neil Kostri ja koolmeistri palka 42 r 50 c.
Walla pakkude saemine
3 90
Reheahju parandamine
Kokku 46,20 c
Hinge pealt tuleb maksa 26 cop
Üleüldne walla maks 11 c
Seega  kokku
37 cop.
Wolinikud olid Koos nimelt
1, Jüri Mäe +++ Laas Kerner XXX
2 Mihkel Holmberg +++ Siim Kask +++
3. Mikel Meius +++ Willem Norgant +++
Talitaja Joh Kerner +++
Paberi raha mis walla ära läheb, arwasiwad
wolimehed maksu arusse, mis enneki olnud.
nimelt 6 1/2 rubla aasta kohta ja lubas kirjutaja
siis aastase kirjutus materiali muretseda ja
saab 6 1/2 rbl wallast tale maksetud
Arwas wolikogu et Willem Hollmann enam
1 Februarist saadik walla armu ei sa sugu ja
Woli
omaksed peavad ta eest muret pidama
Kogu
Koos
9. Ka waese lapse Anna Tammel ei lubatud
enam walla poolt abi, waid ta oma wend
Juhan Tamm peab teda toitma ja muret
selle eest pidama.
1886 a Kroonu pea raha aru pole weel tulnud,
siis wõeti walla maksu aru üle walla ülesse
Praegu mis teada ja kindel maks üle aasta sai
arusse wõetud; walla maksu on üle walla ilma
Koolmeistri ja köstri palgata maksa 170 rbl 2 1/2 kop.
See raha saab parati intressist wälja. Intressist
tuleb sisse 182 rubla. Kroonule sealt läheb intressid
tagasi 9 rbl 10 kop. Tuleb weel muud maksu juure
kui maksu arus nimetud maksud, siis, peab walla
maksjate hingede pealt juure ajama, Intress ei
anna enam wälja.
Koos oliwad Wolimehed
1, Kustaw Soba 6. Willem Norgan
2, Siim Kask 7 Priidu Kerner
3. Laas Suurwäraw 8. Jüri Mäe
4. Mihkel Tosens 9. Mihkel Mäe
5. Laas Ahloff 10 Mihkel Holmberg
Talitaja Johan Kerner
Kirjutaja: Th. Piik
Talitaja käsu peale tuliwad wolikogu ja ka
Kogukonna wõi walla peremehed kokku nõu
pidama walla päewade pärast aru pidama
et maade suuruse järele järele saawad walla
Woli ja
päewad tehtud, (üksi) wõi ikka ühe wõrra
suuremaa ja
Siis arwati et muud walla tööd ja toimetused
wähemaa
saawad ikka maade suuruse järele tehtud, üksi
walla palkide wedu saab ühe wõrra üle perede
koos olek
weetud. Ka majade töö tarwis saab ühe paljus
päiwi tehtud nii heaste suure wõi wähemaa mehed.
Kooli maja puud(e), aga saawad maade suuruse järel
ees tulewa talweks jagatud ja toodud, olgu siis
kas wakamaade järel arwatud ehk rendi järel
Surnud Lena Tammel seisab magasi raamatus
1. Mernik ruki wõlga, et tal wara järele jäänud
pole waid weel waesed lapsed, siis arwati, et see
Otsus üksi
wõlg sealt ära kustutada, ja jälle pea wilja
kõrwas sisse ajada
Wolimehed oliwad koos:
1 Kustaw Soba 4. Laas Ahloff
2. Laas Kerner 5. Siim Kask
3. Willem Norgan 6, Priidu Kerner
120-
Wolikogu koosolek
No V 24 Augustil 1891 a.
Andrus Norgan, Priidu Krumholz, Mihkel
Risti, Mihkel Toi, Mihkel Kibus, Willem Leiwath,
Juhan Kiwinuk, Peeter Jõe ja Juhan Wesingi.
Puudusiwad: Thomas Kersen, Laas Nittem ja
Peeter Kobli.
12. Wolikogu liikmed waatasiwad waeste wilja aru
ja palkade aru läbi ja leidis, et wälja sell aastal
waestele antud 8 mern. rugid ja 3 m. otre Palka-
deks 3 mern rugid ja 2 m. otre. Eel nimetatud
(waeste) palkade ja waeste wili sai rendi suuruse
järele talu kohtade rentnikude peale ära
jäutatud.
13. Et kewade 1891 a. palju ilma maadeta walla
liikmeid oliwad walla magasinest wilja laena-
nud siis pani talitaja wolikogule ette, kas
tema wõib, kui keegi tahab raha wilja laenu
eest wastu wõtta ja mis hinnaga?
Wolikogu tegi otsuseks: Et wilja niipalju maga-
sines on, siis wõib raha wilja asemel wasta
wõtta, rukide hind 1891 aastas 8 rubla ja otrad
7 rubla tsetwert.
Walla magasine raha on walla kassas 79 rbl 26 kop.
seismas, et tänawu sügise nagu arwata ilma
maadeta liikmed wõlga rahaga maksawad, siis
otsustas woli kogu: walla kassa rahast 20 rbl 74 cop.
juure nii kauaks panna, kuni magas ise wõla-
raha sisse tuleb ja kassaga ennast jälle tasa teeb
ja 100 rubla magasine nime peale Hapsalu
rentreise korjamise kassase protsendi kandmi
seks sisse panna.
Et Eestimaa krediit kassast Hiiomaa Kommis-
sari härra ette kirjutust mööda 4 1/2 % hinna
paberid 500 rubla oli wälja toodud ja 300 rubla
5% wäärtpaberid pealt kassast wälja lossitud
siis arwas wolikogu, et see 800 rubla magasine
raha Hapsalu Kreisrentreise Hoju kassase 4 %
intressi kandmiseks sisse panna.
Kinnitawad wolikogu liikmed:
Juhhan Kiwinuk
Priido Krumaltz
Talitaja W Nittem
No VI, 7 Oktobril 1891 a
Koosoliwad wolikogu liikmed: Laas Nittem.
Juhan Kiwinuk, Peeter Kobli, Thomas Kersen
Mihkel Kibus, Priidu Krumholz, Willem
Leiwath ja Mihkel Toi.
Puudusiwad: Mihkel Risti, Andrus Norgan
Peter Jõe ja Juhan Wesingi
Et Hiiomaa Talurahwa asjade Kõrge auuline
Kommissari herra omas kirjas 28 Septembrist s.a.
No 395 all walla walitsuse läbi wolikogu oli tellinud
10 Märzil 1889 a
No I
10 März No 1.
Talitaja Käsu peale tuliwad wolikogu
liikmed kokku nõu pidama. Orjagu sülla
ehituse pärast. See süld mis Orjagu mõisa
juurest üle mere lahe käib, kust wanast.
Kassari walla mehed kõik suuremaa peale
wälja käisiwad, sest et muud ühendajad
sülda Kassari saarega enne ei olnud.
Et aga siit wallamehed omale juba 1869 a
uue kindla kiwi sülla nüüd teisest küljest
on läbi mere lahe teinud, siis ei pruugi siit
wallamehed enam sugugi nüüd seda sülda
ja ei tahaks seda enam edasi teha ja paran-
da, sest et se süld ka koguni Kassari walla
maa piires ei seisa, waid Emaste mõisa
ja Putkaste mõisa maade jäus seisawad,
ja nüüd Emmaste mõisa järel olew mõis
Orjaku, mis ka siin Kassari saare peal on
seda kõige rohkem tarwitab ja ka Putkaste
walla kala mehed kes merel käiwad.
Siia maale on nüüd siit walla mehed pidanud
1/3 jõud endist puusülda Orjagu mõisa juures
arima ja teise kiwi sülla kõik üksi oma
kuluga ülewal pidawad.- Seega soowiwad
nüüd Kassari wallamehed kõik, et sest puu