Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
"Pruudi ehtimine" on vastu võetud Üleliidulise
le Kunstinäitusele ja on esitatud praegusel
Üleliidusel Kunstinäitusel Tretjakovi galleriis
Mosvas.
Arvestades V. Lemberi loova tööga on ta
vastuvõetud ENKL liikmeskonda ja on
valitud ENKL Tarbekunsti sektsiooni juhataja
asetäitjaks.
energijat ja nõukogude
V. Lembri loomingulist aktiivsust
kunstnikuna on fikseeritud ENKLiidu juhatuse
poolt ja eeskujuks seatud vanemailegi
kolleegidele.
(H Vitsur)
Vvast. sekretär
vabastatuna on saanud sisulise
iseloomustuse kui kujutatavate objektide
vormivahekordadei määritlev vahend.
5. Mõistes maalilisuse all graafikas
mitte "maale meenutavust" või
ilmelist lähedust maalingute must-valge
reprole vaid kunstiteoses tonaalsete
vahekordade kasustamist, võime
pidada maalilisuse osa graafikas
täiustavaks ning avardavaks.
Enamikus näituse töödes näemegi
(stiililt väga erinevate autorite juures)
nii vormi kui tonaalsuse pretsiisi
käsitlust, mis sunnib eitama
vahest veel esinevat joonistuslikkuse
ja maalilikkuse üksteisele
teoreetilist
Nendime
vastuseadmist. Nentides nende
ühtsust, nende kaasosalisust kunstilise
mõtte teostusvormes, s.o. kunstiteostes ning
nende vältimatu sidet teose ideelise suunaga.
6. On tõsiasi, et paljud maalijad
töötavad ka graafikas. Graafiliste
vahendite kasutus oli eriti ilmne
tõusev
Suure Isamaasõja ajal, kus paljud
Mina Ülo Hendriku poeg Habicht sündisin Tallinnas
14 jaanuaril 1923 aastal. Alghariduse sain Tallinna
Linna 21. algkoolis. Õpinguid jätkasin Tallinna V.
gümnaasiumis kus katkestasin edasiõppimise peale
III - ndat klassi. Aastal 1937 astusin Riigi Kunstööstus-
kooli mille lõpetasin 1942. aasta kevadel dekoratiiv-
maali alal. Kunstikoolis õppides tegutsesin alates
1940-ndat aastast dekoor töödega. Olles 1941 aastal
ENSV Kunstnike koperatiivis tegev rakenduskunsti alal.
Pääle kooli lõpetamist tegutsesin rakenduskunstnikuna
aknadekoraatorina ja näituste kujundamisel.
1943 aasta märtsikuul olin sunnitud astuma
raudtee teenistusse, et kõrvale hoiduda saksa
mobilisatsioonist. Teenisin Tall-Sadama jaamas
liiklemisametnikuna ja korraldaja kohuste-
täitjana. (Aletes 8. märtsist 1943 kuni 1945 aasta
30-nenda augustini.) Samal ajavahemikul
paraleelselt tööga raudteel tegelesin nii rakendus-
E N Kunstnike Liidu Juhatusele
Soovitus.
Tunnen sm. Hilda Reimot, neiupõlve
nimega Undrits, Tallinna Kunsttööstus-
kooli lõpetamisest peale. Kui Ta Tartu
elama asus, siis ootas teda seal laialdane
tööpõld kunstnahatöö alal. Olles pikemat
aega Karl Haupt´i eraõppetöökoja kunstiline
juhataja ja ka raskemate tööde teostaja,
rahuldas ta ka kõige nõudlikuma tellija
soovid hääde tagajärgedega.
Pooldan sm. Hilda Reimo taotlusi E N
Kunstnike Liidu liikmekandidaadiks saamisel.
29. märts 1947 a.
HSarap
kus mainitud küsimus siiski on
kujunenud tööpiduriks,
Tekib mõte oli see Ad-Ericu
poolt naiivsus või "šabotaas"
"Meest sõnast härga sarvest"
nii... Sm Raud lubas saata
deviisi telegrammi eila ja mulle
öeldi, et see on tehtud milele
vastust ootasime eila õhtu ja
tänase päeva - Kuid nagu
telegramm
aru sain saadeti see alles
täna õhtul. Nii võib, kuid
meeste juures see kombeks
13 juuni. Nüüd, mil meie
tundmuse järgi kõik hakkas
hästi ja "õlitatult" juba
minema, olime töösse täie
jõuga sukeldumas ja - korra
ga selline lõpp! .. Ikka on
sul ees mingid tõkked ja
takistused, ka siis ja seal,
kus sa neid ei oska ettegi
kujutada. Ikka ja alati
on toonitatud ja nõutud, et
kunstnikud andku reaalsu-
sest võetud pilte: - sõjast,
frondist, frondi ja sõja-
väe elust, samuti, nagu see
on ka meie puhul ja käesole-
val juhul: kompositsioone, pilte
visandeid, portreid ja šarže
meie väeosast tema elust,
tegevusest, isikutest jne.
Ning, kui oled jõudnud asja
Meistri
Kutsetunnistus.
Hildegard Undrits
on Hariduse- ja sotsiaalministri poolt 29. mail 1934 a.
nr. 636 A kinnitatud Riigi Kunsttööstuskooli täielise
kursuse lõpetanuile meistri kutse andmise korra
nõudmised täitnud ja omab seega Riigi Kunst-
tööstuskooli seaduse (RT 12-1929) § 22 põhjalmeistrikutset
kaunistatud nahatöö ja raamatuköitmise töö alal.
Tunnistuse järgi on Hildegard Undrits Eesti Wabariigi
kodanik, sündinud 16. detsembril 1907a.
4. juunil 1937 a.
Nr. 128.
Riigi Kunsttööstuskooli direktor: (allkiri).
Riigi Kunsttööstuskool H. (pitsat)
Kutseala kontrollkomisjoni liikmed:
A. Reindorff, A. Kask Otto Tammeraid (allkirjad).
NSVL KUNSTIFONDI E. V. O.
TARTU OSKKOND
TARTU, SUURTURG 8, TEL. 26-78
14. veebr. 1947.a.
ESitska
Kunstide-
Juhatajale
ENKL Revisjoni komisjoni koosoleku
protokoll 1. märtsil 1945.a.
Koosseisus: B. Lukats, esimees,
J. Jensen, sekretär ja E. Vaino, liige.
Arutades ENKL juhatuse otsust 28. veebruarist 1945. a.
skulptor F. Sannamehe loomingulise töö korraldamise
kohta revisjoni komisjon leidis otsuse olevat põhjendatud
ning asus seisukohale, et selle otsuse rakendamisel tuleks
F. Sannamehe ajutiselt esimehe kohustustest vabastamisega
ümberkoordineerida juhatuse sisemist tööd, säilitades
juhatuse senist personaalset koosseisu. Tarbekunsti
Instituudi direktori kohustustest vabastamise küsimuse
leiab Rev. Kom. kuuluvat ENSV Kunstidevalitsuse kompetentsi.
Käesolevat Rev. Kom. seisukohta otsustatakse teha
teatavaks ENKL Juhatusele ja ENSV Kunstidevalitsuse
Juhatajale.
Bo. Lukats
J. Jensen.
E. Waino.
lik rahvas need suuretükimehed.
Muide - nende omapärasuseks,
tüüpilisuseks on näha, et
paljuid mehi kannavad valgeid
vurrusid (hele blondid + päikese
pleek,) mitte vesinik!)
Polgu koosseis on võrreldes
jalgväega, nagu seletavad
mehed, suhteliselt vähe mehi
kaotanud, ehkki on võideldud
vahvasti ja ennastsalgavalt.
Lastud mõnekümme meetri
pealt - otsesihtimisega jne.
Nüüd õhtul, kui "hotelli"
jõudsime, saabus meiega ühe-
aegselt siia ka prof. Kruus.
Kuulsime professorilt, et meie
teine brigaad, olla 2 diviisi jõud-
nud juba õige pea peale meie
saabumist siia. Huvitav!
11 juuni
Oleme sedap´siis Pestovo külas.
Kes töötas: maalis-joonistas,
kes oli ei tea kus.
Keskpäeval tegi orkester hotelli
akna all "platzmusiiki",
õhtul aga juba küla-kolhoosi
"orkester" neljajalgsed-samas
"duhovoid".
Meid tahetakse ikka kangesti
"rakendada" ... Homme läheb
brigadiir kõrgema ülemuse
jutule. Olla kutsutud.
Eks vist jälle meile, karikaturisti-
dele tehakse "sõitu" või lüüakse
"mahvi" peale nagu sõdurid ütle-
vad x Kuuleme - näeme!
12 juuni
On nii, et peame ära
andma viimase kui kriipsu
mis oleme siin teinud,
ega tohi siin oma alal
Kalevi tn. 71-12 Tartus
telef 36-37
Suurturg 8 Tartus Telef. 35-74
Andmed andis: Adolf Rebase
17 " oktoober 1946 a.
Allkiri: ARebase
I brigaadi
Päevik
26 mai.
Täna istusime Jaroslavlis rongile.
Sõidame Eesti rahvuslikku N. väe-
osasse. Meil, viiel kunstnikul,
on ülesandeks kujutada väeosa elu-
olu, tegevust praegu ja lähemas mine-
portreteerida kangelasi jne. jne.
Samuti kujutada sõjamehi-tegelasi
šaržides. Oleme Jenseniga ka ju
selle ala mehed. Kokku on meid
nagu märkisin viis kunstnikku: Alas,
Jensen, Okas, Vitsur ja Randel.
Sõit areneb siiamaale ladusasti.
Täpselt. Dokumente ja pileteid
vaid kontrollitakse sagedasti.
24 mai.
Ümberistumise jaam Bologoje.
Kõikjal näha sõja jälgi. Varemed,
ahervarred. Kivi ja rusuhunnikud.
Annab laveerida, otsida ja orien-
teeruda kuni leiad improvisoorse
jaama hoone. Palju sõjavaelasi. Tun-
duks nagu rindeläheduse hõngu. Kuid
kõikjal on rahulik elu ja vaikus.
Kogu tee, raudtee kõrval, näitab, et
kunagi on siin sõja mürinat olnud
Mai kuust, mil mehed siia
asusid, on nad jõudnud juba
ehitada nägusad muldonnid.
Isegi - parkettpõrandaga, sõna
otseses mõttes. Paku otstest lõiga-
tud, nagu end. Nevski prospek-
til Peetri aegu. Suurtükimehed
on meiega väga lahked.
Staabi ülem laseb meile välja-
kirjutada eri liikumisload.
Meid paigutatakse Side meeste
- seersantide onni. Köögist
saame rammusast suppi, mil-
list pole tükil ajal saanud
ega näinud. Brigadiir
Vitsur käis visiidiga polgu
ül. abi poliit alal juures (Sm)
Teetsov). Tahetakse, et raken-
daksime ka polgu huvides
endid tööle. Karikatuure,
loosungeid jne.
Õhtul vaatasime isetegevus-
õhtud - "Kogupauk" Polgu
ja üle Diviisi tuntud koomik
Tiidus kandis muide kuplees
ette ka meie, kui kunstnike
saabumist polku, et joonistame
iga üks omal alal, ainult
hobuseid mitte.
Küll on siin sääski palju!
Ja kurjad teised!
Jagunesime köökide peale
divisjonidesse: Vitsur, Okas
1 div. Jensen ja mina 2 div. ja
Alas 3 div. köökidesse, supi ja
pudru saamiseks.
6 juuni. Kell 5 hom.
põrutati mehed maast lahti
Sõjamehelik vali käsklus -
kärgatus ruumis lõi ka meil
une silmist. Ega palju puu-
dund kui oleks ka meid käsu-
tatud välja rivisse. Korrep.
Seersandil oli peagu selline
tuur sees. Keegi ütles talle siis,
et jäta, need on külalisesed,.
Kunstnikud.
Hommikust tualetti teeme
ENKL. Juhatusele
N 28
Palun minule saata graafika sekstsi-
ooni töö - jaotuskava Moskva näituse ja
"Jüriöö" näituse jaoks. Saadan" Jüriöö"
näitusele mõned uued asjad. Palun teatada
näituse tähtpaev. Mappi "Muinas Eesti" jaoks
palun saata fotomaterjale. Sms. Lukats on
teadlik millist. (See on juba viies palve selles
asjas minu poolt).
Esitasin palve fondilt laenu saamiseks
dir. Alvele. Et Alve ei saa siit sularaha ei
saa ka mina seda vist. Igatahes see asi on
siinses juhatuses otsustamata veel.
Jaanuari algul saatsin ENKL juhatusele
avalduse minu perekonna toetamise asjus.
Palun sellele vastust.
Minu stipendiumi summad palun lasta
Fuks Margariita
1 7
Fuks Margriita (sünd 1921a) on
lõpetanud Riigi Kunsttööstus kooli 1940a.
diplomeeritud rakenduskunstnikuna
dekoratsiooni alal. Pärinedes kasitöölis
vaesest
perekonnast oli sunnitud juba kooli
ajal abistama end töödates omal
erialal valmistates akna dekoratsoone j.n.
1940 a. ENSV Kunstnike Kooperatiivi
organiseerimisel oli M. Fuks üks energilisemaid
ja kohustundlikemaid koop. tööliikmeid
hää
kes edukalt ja kunstilise maitsega läbiviis
temale antud tööülesanded.
jatkata õpinguid kunstialal kuid suurt
olukorras ei saanud (majand) seda küllaldaselt
teostada ja oli sunnitud otsima tööd omal
Nõukogude võimu taastamisel ENSV
avardusid kunstnikele laialdased töövõimalused
nagu muilgi aladel ka
E. N. Kunstnike Liidu Juhatusele
Soovitan Aleksander Priidu p. Ridali´t
vastuvõtta E. N. Kunstnike Liidu liikmeks.
Tunnen sm. Ridalit ta näitustel
esinemiste kaudu 1938 a. alates andeka
graafikuna.
Tallinn 11 V 46a R. Uutmaa
3 I
Laev Diana
Kunstilise
Laev Diana (sünd 1911) on oma
hariduse saanud Tallinna Kujutava ja
Rakenduskunstikoolis. Millise ta on
lõpetanud tarbegraafiku kutsega.
D. Laev on meie nooremaist tarbegraafikuist
silmapaistvam kunstilise šrifti kujundajana
Töödates ENSV Tarbekunsti Keskuse
dekoor ateljees on ta edukalt täitnud
eriti šriftide osas.
Arvestades noore kunstniku eri-
alalist oskust kunstipärase srifti
kujundaja - sõlmis ENSV Kunstidevalitsus
temaga töölepingu. Eesti rahvalaulude
kujundamiseks ja illustreerimiseks
Palju suuri ja keskmisi pommide
ja mürskude trehtreid. Siin-
seal elumaja ase: lagund korsten
püsti...
28 mai
Jõudsime sihtkohta. On vara-
jane tund - kell 4 hommikul.
Loodus - imekaunis ja kodune.
Nagu Eesti loodus, ütlevad mu
kaaslased. Palju siit Estisse
siis maad veel on: tugeva
kahuriga põruta Tallinnani!
Kohtame mitmeid tuttavaid.
Ülemusi ja rea mehi. Paljude
rinda ehivad ordenid ja medalid
Poolteist kuud lahinguid VL vallu-
tamiseks. Nagu huumoriga
tähendas major V., olla need
päris vallutajad olnud kokad,
kirjutajad ja muud seda sorti
ametmehed, kes lõpuks linna
marssinud!. Linna? - Rusu ja
varemete vahele...
Ilusad väiksed külad on siin. 2
Ühes neis, kus asub tagala-asu-
tus näeme huvitavat ja toredat
pilti: Meie Eesti sõjamehed
abistavad kohalikke kolhoos-
nikke. Parandavad keset
küla teed. Punase mulla kraa-
vides, liiva ja risu hunnikute
vahel töötamas hulk pilotka-
tes ja rohelistes mundrites eesti
poisse. Välguvad kirkad, ker-
kivad labidad ja teeosa valmib
silmnähtavalt.
Siin lähedal on ilus väike
järv. Järve kaldal on üles-
seatud telk-saun ja "täi-
tapla"- auto. Korpuse ülemarsti
sms Palu hoolel kasutame
juhust.
Homme vist sõidame autos
oma päris paika, kuhu oleme
määratud tööle.
Ah ja! Kunstnik Kallas t ?
kõige ägedamal laskmisel tõusnud
püsti! - Närvid läbi! ..
nr. 84
Tallinn 14 Märts
1945 a.
Eesti Nõukogude Kunstnike Liit.
Edmond Arnoldt
Blumenfeldt. Nõmme
Valdeku 14.
Palun mind ülesvõtta liigeks. ENKL
kui kunstnik tarbe grafik. Haiguse tõttu
ei saanud ma viimase näitusel esitada
oma töid. Järgmisel näitusel esitan
mina teile projektid sõjalise teema
peale panoode ja ilustrationide jauks,
selle pärast kavatsen mina töö ker-
gendamiseks Narva ja Tartu sõita.
E.A. Blumenfeldt.
14 juuni Joonistada-maali-
da meil pole luba. Juba kol-
mas päev. Mehed närvitsevad
ja kiruvad - pole millegagi
aega surnuks lüüa. Igal mehel
nii ohtralt antud.
Eile ja täna on pühad. Kohalik
külarahvas on ka täna püha-
päevalikult riides. Nelipühad
Pildike küla tänavalt:
Näitsikud helesinises, roosas
punases majade väravate juures.
"Kõps-kingad" jalas, valged sokid
pruunide sukkade peal. Lapse-
põngerjad puhtalt riides, ka eided
ja taadid. Pikk küla porine
tänav kihab lehmadest, lammas-
test, vasikatest. Pruunid, kollase-
valge lapilised vasikad on ajand
jalad harki, vaatavad ei-kuhugi
juhmide silmadega. Lammaste 18
grupid hüplevad sinna-tänna
Karja keskel tuleb vastu mõni
üksik ratsanik: komander kuld
pagunitega. Maja akna all
"kurameerib sõdur näitsikuga
ja nuusutab maikellukest
Teiselpool tänavat rõigastest
katelokkidega. Päike kesk-
päevne, äikese pilvede vahelt
kuldab halle küla-onnide
viile. Kass - saba kaares
ledib üle tänava, koer kannul.
Lõunatund on läbi.
Kas sõidame? Komandeeri-
mise tunnistused anti kätte!
Pakid on koos - ootame
hobust.
Eesti Nõukogude Kunstnike
Liidu Juhatusele
Maal (õli) "Lahing Tallinna
all 1343a" on minul valminud.
Samuti on valmis mitu maali
1941-1942 a sõjategevuse
ainetel: "Kinnivõetud", „Partisa-
nid"; "Teoorjusel",  "Relvad maha",
on ka evakueeritud maale,
ENSV ainetel. Kui on võimalik
neid maale välja panna,
palun vastavat luba E. N. K.L
nende toomiseks Jaroslavli,
kus žürii valiks välja sobivad.
Selle teostamiseks vajan
luba Jaroslavli sõiduks või
Jaroslavli
komandeerimise tunnistust
Eesti NSV Rahvakomissaride
Nõukogu poolt, millise saa-
miseks palun Teid astuda
samme. Ühtlasi juhin Teie
tähelepanu sellele, et minu
elutingimused maal on väga
rasked ja ei võimalda tööta-
mist. Tervitades A. Jegorov
teesid 6.VI 1947.
1. Näitus avardab meie senist nõukogude
graafika tundmist, kuna on esitet
rohkesti Moskva kunstnikke, keda meie
oleme suhteliselt vähe näinud.
2. Näitus on planeeritud nõuk. graafika
esialgseks tutvustamiseks. Nõuk. graaf.
on palju ulatuslikum ja võimsam, kui
seda annab edasi käesolev näitus, kus
täiesti puudub plakat ja karikatuur
ning väga vähesega on esitet illustrat-
sioon ning masstiraažiline estamp-
graafika.
3. Näituse kõrge üldine tase lubab
käsitada n. gr. ideelise osa kõrval ka
kunstnikele nende töös olulisi professio-
naalseid probleeme nagu joonistus-
likkuse ja joonistuse osa loomingulises
teostuses, maalilisuse probleem graafikas,
lubab viljakat formaalset analüüsi.
4. On äratuntud loomingul. praktikas
joonistuse osa suur osatähtsus kuid
seejuures on avardunud ka joonistuse
mõiste, mis tehnilisest iseloomustusest
(pliiats-paber =  jooni tekitav vahend +
ühtlane valge- või toonpind)
Tallinn, Kaare 8-3
ei ole
Andmed andis: SLoit.
24 " jaanuar 1946 a.
Allkiri: SLoit.
ENKL juhatuse koosolek
1. III 1945 kl. 15,30 Kunstihoones,
Koos: P. Aavik, A. Bach - Liimand,
R. Sagrits, E. Okas ja ENKL tead.
sekretär V. Tigane
1. Seisukoha võtt Revisjoni Komisjoni otsuse
kohta 1.III 1945.a. ja sellest sõltuvad
sammud.
Kuna sm. F. Sannamees on vabastatud
ajutiselt loominguliseks tööks ENKL juha-
tuse ettepanekul 28. II 1945, mis kinnitatud
Revisjoni komisjoni ja ENSV Kunstide-
valitsuse juhataja sm. J. Semperi poolt.
juhatuse esimehe kohusetäitja kohalt alates 1.III 1945
otsusega 1.III 1945.a., siis otsustati juhatuse
ametid jagada järgmiselt:
1. Esimehe kt. R. Sagrits
2. Aseesimees P. Aavik
3. Vast. sekretäri kt. E. Okas
4. Vast. sekretär Tartus A. Bach-Liimand
Juhtumisi kohtasin täna hommikul
sm. Rauda. Ütles, et kogu see meie
siinviibimise, oieti, töötamise loa asi
ei olene mitte temast! "Meil pole praegu
vaja just ärasõiduga rutata, vaid ära-
oodata kuidas asi laheneb. Ta loodab
ja ootab positiivseid tulemusi.
Kuid nagu näha, anti ka korpusest
vist ärasaatmise otsus meie kohta.
Sm. Kruus rääkis, et tema olla
Rauale seletanud ja näidanud olu-
korda, millise ta omale nüüd selle puhul
meie kunstiajaloos "paistab, et Raud
on ise väga õnnetu, et ei suuda ega
saa siin midagi parata. Või -
ei julge otsustada. Kes teab.
Igatahes, meie ladusime kella
5 ajal p. l. oma pakid Sidest saa-
detud kaheratta-kaarikule ja kõm-
pisime raudteejaama poole.-
Olevati jaama. Sajab vihma.
Ilm on vilu ja tuuline, tee porine.
Laadisime end rongile Bologoje
Kas oli meie "väljaviskamine" divist
põhjus? Mõni arvas, et oina
praad! - Sest, nagu kuulda, koman-
döride sööklal oli kavatsusel tappa
teine oinas ja - oli tarvis meist
kui ülearustest oma prae maitsjatest
lahti saada! - - -
Kõik meie tööd, viimse kriipsuni
jäid maha sm Raua kätte.
Niisiis - meilt võeti kõik joonis-
tused käest ära ja kihutati, kui
tülikas - soovimatu element, divist
minema. Sela!
15 juuni
Bologoje jaamas.
Öö - kes tukkus pingil, kes lamas
naril. Kaubavagun on rahvast
tulvil. Venelasi, kasahhe, eestlasi
j. t. Komandöre, seersante, rea-
mehi.
"Grüünetame " B. järve ääres, "kas-
kede vilus" ning ootame kella
lavli poole. Saan miilitsa-
mehe küünarnukkide abil, kui
piletid kätte. Vähe küljekontide
muljumisi. Üks mees ahvardas lüüa
malakaga.
rikkuvat käe ära.) Ta ise
tegi ka ühest moosekandist
"kohutava" šarzi.)
Olime täna ärasõidu valmis.
Hobune oli ees. Siis aga tuli
teade, et antakse veel 1 päev
"armuaega". - Läksime sm.
Kruusi loengule.
14. juuni
Eilne korraldus meie ärasaatmiseks
ühtus täiesti minu plaaniga - minu
alg kava kohaselt "sai otsa" ja
pidin niigi asuma tagasiteele.
Hilisem korraldus kohalejäämiseks
aga lükkas ka minu sõidu päeva
võrra edasi, kuna olen arva-
misel, et ka teistel brigaadi-
liikmetel tuleb ikkagi täna sõita.
Aga ka ilma vastava kavata ja
siiajäämise korraldusele
vaatamata on minu arasõidul
suur mõte sees, kuna sm Raud,
läbivaadates meie joonised, on
teinud korralduse, et mundris
sõjaväelasi ei tohi ühelgi
juhul kujutada karikatuuris ega
šaržis. Selline kujunduslaad
aga oli minu tööplaani kandvam
osa.
Peale eilset "ärasõitu" ja õnnelikku
kohalejäämist käisime õhtul sm
Kruusi loengul: "Eestlaste ajalugu kui
võitlusvahend saksa röövokupantide
vastu." Peale loengut toimus klubis
(kolhoosi küün) tantsuõhtu koha-
like väeosada punaväelastele,
komandöridele ja ümberkaudse-
tele külanäitsikutele. Diviisi
suurepärase dzässorkestri rütmis
saatel oli kogu "saali" põrand
tihedalt täis tantsuharrastajaid,
keskmisi - ning vanemaid komandöre
oma igas riides ja stiilis partne-
ritega.
Igatahes punaväelaste juures ei
olnud tantsuinnu ega -stiili kvali-
teedi langust märgata - pigem vastu-
pidi - kuunipõrandal tuldi sujuva
tangostiiliga toime nagu parimal
parkettpõrandal.
Täna, (kuni kl 12 vähemalt) on jälle
puhkepäev. Ootame loodetavat vastust
korpusest millest selgub kas edasi
või tagasi.
Jensen.
võime oodata paari tunni pärast
12 juuni õhtul mitmekordse järel
pärimise peale teatati aga, et
vastust ei ole.
Samuti ei saanud meie küsimuse
kohta mingit selgust ka
tänase päeva jooksul. Küll aga
Poliit osakonna ülema korralduse
täna ära sõiduks. Pakkisime asjad.
Palusime kaasa teele toitu - mida
saime. Samuti saadeti meile järgi
hobuveok jaama minekuks.
Kuid samal ajal sain ka ühtlasi
korralduse sm. Raualt tema juure
ilmumiseks - mida tegin.
Seal jutt selline, sm. Raud paluks
et meie täna siiski ära ei sõidaks
vaid ootaks homseni s.o 14 juunini
nimelt saatvat ta veel täna õhtul
telegrammi korpusesse palvega, et
meie div. töötamise küsimus
sealt kaudu meile soodsa lahenduse
leiaks. Kuna küsimus meie tööloa
suhtes tõotas võtta soodsa perspektiivi
(nägin oma silmaga telegrammi käes-
oleva küsimuse kohta korpusesse mida
käskjalg kohe pidi viima sidesse
edasi saatmiseks)
Otsustasime sõidu küsimuse lahtiseks
jätta kuni vastava vastuse saabu-
miseni. Kahju on kahest -
kolmest tühjalt jookvast tööpävast
kus ei ole võimalik liikuda ega
ka töödata.
See lugu endast on muidugi
ülimal määral "lõbus" ja kannab
endas "rõõmu tunnuseid"
Pealegi on ta vahelduseks meie
"raskele" ja "tülikale" tööle samuti
rikkalikudele söögiaegadele
H. Vitsur
Ma tavaliset ei armasta
nime allkirjutada igale reale -
kuid kuna see oli ettenähtud
meie esimehe brikaasis olgu
see tehtud
( ka Eesti -) maalijad töötasid
(3
graafilistes tehnikates.
Nii möödunud aegade kui ka
kaasaja praktika näitab, et
paljud väljapaistvad kunstnikud
töötavad mitmel alal, haarates
oma valdkonda mitte ainult
graafikat ja maali vaid ka
skulptuuri. Tuleb normaalsena
ja viljakana pidada olukorda, kus
kunstnik oma mõtetele ning
tunnetusele otsib sobivaimat vormi
tarbetult kitsendavaks olukorda,
kus kunstnik kitsalt- professionaalse
otsib neile "sobivat" tunnetust ning sisu.
allutades sisu vormile, mitte aga
otsides sisu ja vormi adekvaatsust
üldistavamas kunstilises tunnetuses.
M. Fuks asub tööle ENSV Tarbekunsti
keskusesse dekoraatorina ja kavandajana.
Kus tema andekus ja töökus on
leidnud märkimist mitmeil korral.
M. Fuks on edukalt töödanud nii dekoori
laste illustratsiooni ja kostüümi kavandajana
Esinedes hää töötulemustega ENSV korraldatud
kunstinäitustel. Saavutates nii vaatajas
konna kui ka kunstiteoreetikute poolt
oma loomingule hää hinnangu.
Eriti tuleb välja tõsta M. Fuksi tööst
seda osa mida ta on pühendanud meie
laste ja noorte teenendamisle oma kunstilise
loominguga näit. lasteraamatute illustratsioonid
lasteaedade - sõimede dekoratiivne kujundus,
mänguasjad j.ne.
M. Fuks on vastuvõetud EN Kunstnike
Liidu liikmeskonda 1944a.
(H. Vitsur)
Vast. sekretär
Kustniku poolt nõukogude inimesele,
materjal õigustab selle retke korraldamist ja et
seda edasi jätkata. Dokumentaalmaterjal
tööprotsess inimsilmale peagu nägemata
Lepp rohkem olen pidand näitama
olulist.
Aavik korraldada loomingulisi ekskursioone
Ka näitusi saate- lähema töö
kava ja kohustus
Kahjuks on premeerimata jäänd
"Karjus" mis on parimaid näitu-
sel ja "baretid" - Lapsele ütle-
enam, kui kunstiliselt kõrge
tasemega graafilised tööd.
"Sünnipäevpidu",
"Must ja valge"
16 juuni. Teel Jaroslavli
Sõit areneb normaalselt.
Rõbinski jaamas kohtame ron-
gile tulijaid - ansambli liikmeid
kes tulid ansambli majapidamise
põllutöödelt. Palju seiklusi, enne
kui tulema pääsesid. Olid Vol-
gas sumanud. Paadimees (oskamatu
oli neid madalikule vedanud.
50 klm. olid nad siis jala maha
käinud, et pääseda rongile.
Kuuleme Jaroslavli pommitamise
üksikasju. Viiskümmend lennu-
kit, räägitakse, olla 150-st läbi
tunginud. Pommitamine oli raske.
Tabamusi tehastele, elumajadele.
Hulk surnuid, eraisikute hulgas.
"Gigandi" lähedale, 3-4 meetrit,
kukkas pomm - lõhkematult.
"Gigandi" aknad sees. Vastasoleva
suure hoone keskpaik põlenud.
Suur pomm istub hoone sees,
keldrikorral, lõhkematult.
Hotellist visati kunstnikud 20
välja. Jäid vaid juhatuse liikmed -
4. Teised seadsid end ateljee-
sse, muidugi ajutiselt, sest
seal ei tohi elutseda.
Mehed korraldavad oma sõjaväe
asju - ümberregistreerimisi jne.
Bronjimeestel" on asjad enam-
vähem korras. Mis teistega saab
kel Bronj. puudub - ei tea.
Kas mobiliseeritakse?
Millise ülesande D. Laev edukalt
täitis. Hää hinnangu sai kunstniku
töö ka Moskvas üleliidülises kunsti näituse
jurys - mille tulemusena märgitud
tööd võeti vastu näitusele ja on praegu
esitatud Üleliidülisel kunstinäitusel
Tretjakovi galleriis.
Arvestates noore kunstniku seniseid
töö saavutusi tarbegraafika alal ja tema
eduka loomingulise töö perspektiiviga
on. A. Laev vastu võetud EN Kunstnike
liidu liikmiskonda
(H.Vitsur)
Vast. sekretar
jaoks. Olen teinud suuri töid piltide ja
ikoonide restavreerimisel terves reas Eesti
kirikuis ja katedraleis. Narvas võtsin osa
kunstinäitusilt. Olin joonistusõpetajaks
Narva 2. keskoolis.
Sakslaste okkupatsiooniajal elasin.
Narvas. 1944a. veebruaril mind evakueeriti
sundteel Tartu, kus kohe hakkasin tööle
kunstnikuna "Vanemuise" teatris.
Tartu evakueerimisel saadeti meid Vää-
nasse, 1944. a. sügisel tulin koos teatriga
tagasi Tartu, kus jatkan tööd "Rikl. teatr.
Vanemuses kunstnikuna ja atelje juha-
tajana. Siin töötan ka Tartu 4. keskko-
oli joonistus ja joonestusõppejõuna.
Soovitajajad: 1. August Kilgas
2 Gunther Reindorf.
3. Nikolai Rot.
20 julil 1946 a.
KKorovaikov.
Minu arve nr 25812. Palun saatke nii
kuidas kiiremini kätte saan. Olen siin
ilma kopikata.
Üldse, arvestage seal sellega, et siinn elu
tagasi. Raha on võimatu millestki saada.
Kui on soov, et ma siin jätkan õppimist, siis
palun ENKL´i juhatusel tõsiseid sammu-
sid astuda tõhusaks toetuseks. Arvestada
ka minu perekorraga.
Jatkan kogu aeg vabatemaatilist tööd.
Ei sõida enne Tallinna, kui olen tööplaani
täitnud. Instituudis algab töö 1. IIIil. Selleks
Loodan sõita võivat 13- IVlli paiku.
Tervitades EKollom
ja puukuuri all, kus täna
Jenseniga Ordenikandjaid joonis-
tasime, seda tööd ikkagi nagu
teha ei saa. Paistab, et
moosekante, kirjanikke, näitlejaid
ja teisi seda sorti rahvast
koheldakse hoopis teisiti kui
kuj.  kunstnikke. Nende kunst
ja nad ise on populaarsemat
ning nad on hoopis vajali-
kumat otseselt väeosale -
teevad meelelahutust vahenditult.
Seep´ see asi on!
Mildeberg, Vitsur ja Okas käisid
leivatehases. Mitte leiba lantimas
vaid motiive. Huvitavad "sissesea-
ded",  nagu Okase joonistest
4 juuni.
Täna pidime Artpolku
minema. Ei saanud hobuseid,
14 klm. jala kõmpida, pambud
seljas - pole ka just kuigi
lõbus. Tujutu päev. Kellegil
pole mingipärast head meeleolu
ega tuju. Töötamisest ka suu-
remat ei tulnud välja. Tegime
kuidas keegi sai mõned visan-
did. Magasime jälle "hotellis".
Võtsime 6-päeva produktid
välja. Pamp läks õige laiaks.
Homme hommikuks lubati
hobused saata
5 juuni Hobused olid hommiku
varakult kohal. Sõitsime Art-
jad teavad ja tunnevad et oleme
ütlevad, meie külast läbi sõites.
Polk asub ilusas segapuude
metsas, toreda järve ääres
Janseni 7-3, Tallinn
17 " dets. 1946 a.
Allkiri: K. Volberg
Kollektiivi
Soovitatud Nõukogude Kunstnike (Liidu) liikmeks Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu poolt
EN Kunstnike Liit.
Otsustamata ja edasi-
lükatud sooviavaldused.
liikmeksastumise kohta.
Alustatud: 25. jaan. 1946.a.
Lõpetatud: 22. veebr. 1947.a.
66 lehel
Fondi No R-1665
Arh. No 55
Espe maa all töötamine üksikult - puurijad,
Halb ilmastik, tutvumine
Tuhamagi 96 m.
maapinnalt
E. Lepp
Seeriana
Ei anna üldvaadet tööstuse iseloomust
kaevandusi vähem.
N. Espe - Raske anda iseloomustavat
ke seeriana - tihti
oma norme. Üldiselt lugupeetud
Moskva tellimine: "Põlevkivikaevurid" litos
6-line seeria.
P. Aavik - näod iseloomutud, pole kooskõla
näoga. Pole karakterit.
Staatilises osas tuleks tüüpilisust
veel rohkem süvendada.
kasutada kunstiteose loomisel. -
Vitsur- Kas Espel oli ka mõni konkreetne
kava, kuidas neid materjale edaspidi
kasutada.
läksin lihtsalt tutvuma, mõttega, et
Espe
siit midagi edasi teha. On vajalik
teist korda minna
algallikate juurde, siis -
visatakse sind lihtsalt välja,
saadetakse kiires korras, paugu
pealt minema! Sul pole vasta-
vat luba, leitakse, et su töö
ja tegevus ilma tolle "bumaaga
ta" on kahtlane, hädaohtlik
ning otse kuritegelik sõjaväe
ja riigi seisukohalt! ..
Kui kunstnik on joonistanud
või maalinud suurtüki või tanki
valesti - "oma peast" - saab ta pähe
Kästakse uurida "natuuri"; läheb
ta "natuuri" juurde, siis ei lasta
teda selle lähedalegi!  Ta ehk
joonistab kõik rattad-mutrid
ära ja oma kohale ning paljastab
suurtüki või sõjamasina
saladuse... Raske ja väga
problemaatiline, komplitseeri-
tud - keerukas on tänapäeva
kujut. kunstnike töö ja elu!
Ka meie siiasõitu, töid ja tegevust
peeti arvatavasti tähtsaks ja 16
vajalikuks. (egas meid siia suvita-
ma ega nuuma peale ometi saade-
tud.) aga ometi, teisest küljest
ei hoolitseta ega muretseta
selle üle, et -
Ütleme: sõja aeg!
Meie tööülesannetes on ka
šaržide joonistamine sõjameestest
kuid nagu kuulda, kõrgem
ülemus, olles läbivaadanud meie
(poolikud!) tööd, leiab, et mundris
olevaid mehi ei tohi ikkagi šar-
zeerida - karrigeerida! -
Muide, Jensen sõidabki täna -
homme ära, juhul kui meid jäe-
taksegi edasi siia, (mis on väga
küsitav!) Mina aga teen edasi
siis viisakaid portreid, ega
ei tahagi enam šarzeerida.
(Okas ütleb, et karikatuur
enam midagi teha.
Jääb üle - pillid kotti
ja Jaroslavli poole.
Sms Kruus andis nõu, et
meile saaks Moskva kaudu
luba nõutatud. Brigadiir
läks Ülema juurde.
Paari tunni pärast lubati
korp. vastust saada.
Loeme igaüks oma töid
üle ja paneme arvu kirja.
Kuuleme - loeme lehtedest, et
Jaroslavli on pommitatud.
6 lennukit olla allatulista-
tud. "Gigandi" ümbrus olla
enam kannatanud. Ansambli
liikmeist olla kaks inimest
haavatud või - - -.
Olen mures - ka minu pere
elas "Gigandis". _
Meil on siin siiani vaikne.
13 juuni
Kõik mis räägitakse või Kirjutakse
ei pruugi olla alati tõde - samuti
ei ole vajalik otsida kõikjalt asjade
normaalset käiku ega loogikat.
Märgitu - käib selle kohta, et see mida
kirjutan ei pruugi olla tõde ega todleda
endas asiolude loogilist lahendust
Vaid on subjektiivsed märked meie
brigaadi märkmikku mis sünnib pealegi
13 kuupäeva sildi all.
Eila s.o 12 juunil sain sm Raualt
korralduse ilmuda tema juure. Minnes
hommikul kella 10 ajal ei leidnud teda
kodus. Kella 4 ajal saadeti mulle järgi
käskjalg uue korraldusega.
Seekord kohtasin sm Rauda kodus.
Jutt üldjoontes oli järgmine:
Kuna Kunstnike brigaadil puudub
vastav luba (Moskvast Sisekaitse Rahva
Kom) diviisi piirkonnas töötamiseks ei
ole meil enam võimalik deviisis
omi ülesandeid täita. so. koguda eskiise
ja jooniseid teha meie puna armee
REEWEER, Paul
nr. 183
EN Kunstnike Liidu
Juhatusele.
Kuna minul ei õnnestunud
kusagilt hankida teksti oma
tellimistöö jaoks, polnud mul ka
võimalik varem kavandeid esitada.
Minu tellimistöö eestikeelne tekst
on ilmunud ainult tolleaegses "Rahva
Hääles", Toimetuse arhiivis aga
pole olemas ainsatki eksemplari lehe
selleaegsest ilmumise perioodist.
Möödunud nädalal õnnestus mul
siiski saada vastav tekst, mille
põhjal ka 8. skp. kavandid esitan.
05. 06. 45.
ära. Küla on näinud pomme.
Sakslane on siin poonud ja
"korda" loonud oma kolm kuud.
Sellest on poolteist aastat taga-
si. Kolhoosnikud elavad hästi.
Trudodennj - kilo jahu.
Alas läheb oma piima kruusi
otsima ja kaob ära. Ei tule
ega tule meile järele. Minnakse
otsima. Oli litsund vastupidises
suunas. Porine küla kuskil
metsa taga sopis. Siin asub meie
väeosa staap. Küla eel patrull
ees. Küsib märgu sõna. Meil
seda ei ole. Igat meest siin
juba külla ei lasta, kord on
hiljuti
kõva. Olla kinnipüütud 10 diver
santi. Nende hulgas ka eestlasi,
kes olla "hariduse" saanud Võru
Spioonide koolis.
Poliitosakonnas kohtame
hulk vanu tuttavaid.
ajaloo komisjonis töötavad siin
kunstnikud ltn. Valdvere ja
Pihelga. Klubi juure Jas-
netski. Habe võeti mul maha!
31 mai.
Vihm, vihm! Juba pikemat aega
aina sajavat siin. Nokitseme mõnin-
gate visandite ja kavandite kallal.
Okas - sõjatee-motiive, Jensen
ja ise šarže ja kompos. kavandeid.
Õhtul käisime kinos. Asub ühes
küünis. Kinotehnik ltn. Palamaa,
minu vana teenistuskaaslane
Porošinoost, jutustas, kuidas ta
Velikie Luki all oli mikrofoniga
sakslasi vangi andma meelitanud,
Propaganda oli annud häid
tulemusi. Meie brigadiir Vitsur
käis täna visiidiga kõrgema ülemuse
sms Raua juures. Tahetakse, et
töötaksime ka otseselt div. kasuks.
Eriti karikatuuride ja šaržide alal.
On projektis divi ulatuses, meie siin-
olles, juuni lõpu poolel, korraldada
ENSV Kunstnike Liidu juhatusele.
Soovitan tungivalt Johanna Koppeli vastu võtta
Eesti N.SV Kunstnike Liidu liikme kandidaadiks.
Tunnen Johanna Koppeli kui oma endist õpilast
ja olen huviga jälginud tema arenemist kunstnikuna.
Olen veendunud, et Johanna Koppeli vastuvõtt
ENSV Kunstnike Liidu liikmeks mõjuks ergutavalt
ja soodustaks tema tegevust kunstnikuna, ning
annaks paremaid töötamis võimalusi. Johanna
Koppelil on hea peentundeline dekoratiiv kujundus-
võime ja korrektne ning osav tööde teostus.
Ühtlasi rikastuks tarbekunsti sektsioon ühe
areneva ja teovõimelise liikme võrra.
28 august 1947 a.
AReindorff
Riikliku Tarbekunsti Instituudi
Nahkehistöö kateedri dotsent.
Need on vanade pildid lastele. Iga kujutus, mis on
määratud lapse jaoks, peab olema lapsepärane - mitte
üksi ainelt, vaid ka tehnikalt. Viimisteldud meisterlikkus
pole veel voorus lapse seisukohalt. Lastepildid nõuavad lihtsat
ja selget tehnikat, ilma kunstiliste "keerutusteta", mis lapsele
on arusaamata või koguni peletav (liigne muste värvi
tarvitamine) Neil kenadel tähtedel (II auhind) on kõigil
valge rant raamiks. Lasteaia mudilane (kellele need
tähtpildid on ju määratud) ripub konkreetse küljes
ja küsib arusaamatuses: mis asi see on?
Laps ei vaata üldmuljet, vaid iga üksikut detaili.
Seepärast lapsed oleksid auhindamisel küll
teissugused otsused langetanud. Aga noh, neid ju
Züriisse ei kutsutud...
(sama vabade piiridega ja laial alusel), kuid siis
küsitagu ka laste eneste arvamist, kas või
hääletamise teel.
Loodame järgneval näitu-
sel lastepärasemaid välja-
panekuid
18.04. 46.a. Külastaja
lapsevanem
Parimate piltide hulka kuulub
kindlasti Vikerkaare "Vihmavalajad" ja
"Vihmakuivatajad", millised oleksid tõesti
väärinud auhindamist.
18.04.46. a.
2 kunstihuvilist.
kunstinäitus. Väljapanekutega
esineksid üle väeosa nii elukutse-
lised kui ka asjaarmastajad ehk
n.n. isetegevuslased. Peale joonist.
tuleks väljapanekule ka kunstkäsitöö
ja muu seda sorti kunstiline pro-
duktsioon.
Muide - komanderide sööklas toide-
takse meid hästi.
1 juuni
Täna paigutati meid elama
võõrastemaija. Kauaks - ei tea.
Tegime visandeid. Brigadiir
Vitsur koostas meie tööplaani.
Seega osa meist läheb 4-dal
Polkudesse. Meie Alasega jää-
me div. staabi piirkonda ja
külastame Side-Luure ja Keemia
roodusid, mis siin lähedal.
See on 10 päevaks.
Õhtul saime tubakat, seepi,
tikke, suitsupaberit ja biskviite.
2 juunil
Päev algas kõva töö tempoga
Joonistasime ordenikandjaid j.t
tegelasi. Portreid ja šarže.
Vahepeal löödi meid in corpore
"hotellist" välja. Kindral pidi
tulema oma saatjaskonnaga
külla. Aga ei tulnud.  Komendant
laskis meie jaoks ülesseadida
telgi magamiseks.
Ajalookomitee-mehed rääkisid
auku pähe, et teeksime illustra-
tsioone. Läheb lahti!
3 juunil
Oleme ulualuseta. Osa
magas telgis, osa lakas,
ise raamatukogu pööningul -
põhus. Aga - hoh! Sõja aeg,
rindeolukord! Pole vaid paika
kus saaks töid viimistleda
kompositsioone "haududa" ja
kujundada. Kännu otsas
Kenad pildid, ainult kunstnik Rulli IV preemia
saanud pildil kass koob sukka vale otsast!
Päris hea ajaviite koht, võiks ka
edaspidi sarnaseid näitusi korral-
Kas peaks güljänja - stiili "Sünnipäeva-
pidu", tõesti olema, hoolimata tehnilistest
voorustest, I preemia vääriliseks eeskujuks
eesti lastepiltidele?
kõige huvitaval on pildid
"Vihmakuivatajad" ja
"Vihmavalajad" mis oleks
wäärinu  I preemia (külastaja)
Juri on I preemia andnud nad võistlusele - esi-
tatute hulgast parimale. Ei saa aga ütelda,
et see täiesti vastaks lootustele, mida ootame
eeskujulikult lapsepildilt. Kahtlema peab ka
V preemia õiges asukohas. Lapsepilt on siiski
teatav kasvatusvahend, mis lihtsa, harmoonia
ja joonistusliku õigsuse läbi arendab
lapse ilumeelt. Kas aga vastab Orase "Vähk"
neile nõudeile? Või asub juri teisel seisukohal?
H. Reinop
nr. 66
Eesti Nõukogude Kunstnikute Liidu
Kujur Leius - Zolk Alfredi,
elukoht Tartus, Tolstoi 20-1.
Palun mulle võimaldada ja muretseda lisatoidu
saamist - Lit. B - nagu see suuremal osal kujutavkunstnikel
juba on.
Olen lõpetanud K.K. "Pallase" 1929.a. skulptorina. Pidevalt
tegutsenud skulptorina ja esinenud näitustel. Nõukogude ajal
1941. a. omasin mandaadi. Okupatsiooni ajal olin mitte eelistatud
olukorras. Pidin, et kuidagi oma perekonda, last ja vana isa
ülalpidada, leppima õpetaja ametiga, kus mulle anti normist
- 28 näd. tunnist eelistatud inimese normist restid ja see oli
1942 a. 9 tundi - 1/3 ja viimasel aastal 4 tundi - 1/7 - mille
järele ka tasuti. Sellega tuli mul aastaid ränka puu-
dust kannatada oma ülevalpeetavatega.
Sellest hoolimata püüdsin end arendada enda täenda-
mise alal töötades terve aasta prof. A. Starkopfi juures
koolis intensiivse modelleerimise teel modelli järele. Hiljem,
kui majanduslikud olud mul veelgi halvenesid, siis suunasin
tööd loomade modelleerimisele ja anatoomia tundmisele,
mille tulemusena hakkas lõpule jõudma suurem kom-
positsioon Kalevipoja epiloogi ainel - figuraalne kompos.
3/4 elusuurust, kuid see hävis sakslaste hävitus ja põleta-
mis kires enne valamist kipsi.
Kui pärast vabastamist Tartu tagasi sain, siis leidsin
hävinenud kodu eest. Tuli otsida perekonnale ulualust ja
omale ateljee, mille ka suurte raskuste peale Tartu
varemete linnas leidsin - kus tuli enne tublit taastamis-
korrastamistööd teha.
3. nov. 1944.a. ilmus teade ühe suurema monumendi
ideekavandite võistluse kohta. Algasin kohe tööga ja pühen-
dusin end ainult sellele. Siin ei saanud ma Kunstn.
Liidu tööst tarvilisel määral osa võtta, sest kavandi
esitamistähtaeg oli lühike. Sellepärast tundus hiljem,
et mind vähe tuntakse ja näitusest osa võtta ka
ei saanud.
Kavandi esitasin tähtajaks
Nüüd olen intensiivselt rakendunud löövtööle.
Olen esitanud mitu ideekavandit skulptuuris,
need on hindamist leidnud skulptorite sektsiooni
ja ENK Liidu Tartu osakonna töökoosolekul soovitusega
edasi arendada.
EN. Kunstnike Liidu Juhatusele.
Evald Eduardi p. Anton.
eluk: Kohtu t. 6. Tallinn.
Käesolevaga palun mind vastuvõtta E.N. Kunstnike
Liidu kollektiivi liikmeks vabakutselise - dekoraatorina
Sündisin 1910a 26. märtsil Kuusalus. Õppisin Tallinnas
J. Kirsipuu eragümnaasiumis, mille lõpetasin 1926 a.
1928 a. siirdusin Ameerikasse, kus algasin õppimist
kunstikoolis "Mutualidad Estudiantes de Bellas Artes"
Buenos Aires´is rep. Argentiinas, lõpetades 6 semestrit.
Õppeaja kest olin korraldajaks kooli - näituste
ringreisidel pooleteise aasta kestel. 1936a
algasin tööd iseseisva sisedekoraatorina, tegevus-
alaks oli sisearhitektuur, dekoratiiv ja ornament-
taalmaaling, mööblikavandid j.n.e.
1938 saabusin Kodumaale, leides teenistust
"Eestimaa Õlikonsortsiumis" joonestajana. Pärast
nõukogulikku riigipööret Eestis, oli Klubide juures
tegevuses dekoraatorina. (Paldiski - Keila rahvamajade
rajoonis.) Okupatsioonivägede sissetulles mind
vangistati kommunistliku tegevuse pärast.
Vangist vabastasid mind U.S.A. sõjajoud
Saksamaal 5. mail 1945. Pärast Kodumaale
jõudmist asusin tööle Riiklikus Ajaloo-
(4
7. Eesti kunstis on temaatilised
raskused ületatavad, - peamised
probleemid peituvad süžeelikus
osas, kus sageli jääb leidmatagi
selline süžee, mis võimaldab
tunnetuslikku üldistust tagasi
algteema juure. Siin jõutakse sageli
vaid episoodlikkuse juurde, mis
ei nakata ideeliselt ega võimalda
elamuslikku täiust. Viljatuteks
osutuvad siin ka n.n. "turistlikud"
pildid, mida võiksime iseloomustada kui
küll olgugi süžeega kuid seejuures
teemata teosteks.
Üksikud näitused esitet illustrat-
sioonid viivad meid nõukogude
raamatu juure mida tuleb
kõrgelt hinnata nii illustr. ideelise
suuna kui ka kvaliteedi poolest.
illustratsioonil võime palju
õppida, nagu võime palju õppida
väljapanekutest.
Tartu mnt. 67-5. Tallinn.
3. " Oktoober 1946 a.
Praegu täidan Põllumajandussaaduste
Turustus Kontorile töötellimisi graafilise
kirja ja plakaatide alal.
Pealeselle olen valmistanud filigraan
esemeid "Spetstorg´ ile" 1945. a.
E. NSV Kunstnike Liidu Juhatusele.
Sm. Peeter Sink'i loomingulist arengut
on mul võimalus olnud aastate jooksul tähele-
panna. Kuna ta kuuest avalikust kunsti-
näitusest on osa võtnud ja viimati 1946 a
esines, siis toetan mina tema kandidaadi-liikmeks
vastuvõtmist.
Austusega,
GReindorff
14/X 1947
Soovitus
Soovitan sm Aleksander Ridalit EN
Kunstnike Liidu liikmekandidaadiks
vastu võtta.
Tunnen A. Ridalit kui püüdlikku
ja tõsist graafikut. Tema töist
võiks väljatõsta õnnestunumaid
saavutusi sügavtrükialal.
26 apr. 46 a.
Tallinnas V. Väli
Meil oli vanasti tihti kombeks -
arutada kaaluda ja võrrelda kes
näiteks parim graafik N. Liidus või
parim maalija maailmas. Oli juhuseid
kus selleks jäi Repin kuid enamikul
kordadel päris selle koha meie
hinnanguis "sm" Rembrandt - miks
sellest räägin nimelt seepärast -
samase asjaliku, seestpoolt tuleva
sooja südamlikusega ja kogu suurt
sõda ja muid sündmusi unustades
arutasime 4 juunil ja täna ka
produkte võttes - et mida võtta
asju on palju, kombinatsioone
palju võtad leiba või kuivikuid
kondsentraati või rasva, ehk isegi
kõigist midagi nii natukene,
üht rohkem teist vähem, kuda saab,
see oli oma ette sport ja 14
tõsise mehe asjasse süvenenud
läbikaalutud ja väärikas teguviis.
Mille et meie oleks nälgas või
ahned. Raske oleks siin rääkida
eesrindlastest kuna ise olin
asjaosaline ja ei ole sobiv
end ise esiplaanile nihutada
Meie töö keelu tagajärjel diviisis -
mulle meenub jutum enne
meie siia sõitu Jaroslavlist
Diviisi sõiduga, seoses olevaid
küsimusi arutades küsis Okas
Adamson-Ericult et kas meie
saame ametliku loa diviisis
joonistamiseks. Sellele vastas
Ad-Eric rõhutatult "kas Okas
on nii naiivne või šaboteerib
ta teadlikult, et sellise
küsimuse ülesse tõstab. Nüüd
Tartu. Aleksandri t. 74. - 3.
Kavandid ja dekor.:
Olid head,
aga material
hukkusid Isamaa
sõja ajal.
ju palju teisi.
Opereit, operette
ja naidendeid:
"22" juuli 1947 a
N 270
Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu Esimehele.
Juh. otsustas:
Peale Tall. Kunstinäitusel
võtta
16.08.47
Remmel Arvo Juh. p.
Sünd. 31. märts 1916. a.
Pangodi v.
Pass No 732094
eluk: muru 2-3 Tartu
Käesolevaga palun mind, Arvo Remmel Juh p.
Eesti Nõukogude Kunstike Liitu vastu
Käesolevale lisan alljärgnevalt vajalikud
dokumendid ja materjalid:
1.) 2 ankeetlehte (eesti ja venekeelne)
2.) 2 elulookirjeldust (eesti ja venekeelne)
3.) 1 ärakiri eriharidust tõendavast dokumentist
4.) 3 soovitust E. N. Kunstnike Liidu liikmelt
5.) fotoreproduksiooni maalidest a 2.
6.) 3 isikliku päevapilti
Tartus, 14. juulil, 1947.
Arvo Remmel
27. Kodune aadress ja telefon Rakvere Saue 18.
Rakvere Saue 18.
11 " märts 1946a.
Kevadmaastik
Talu.
Männid.
Talvemaastik
Kased udus.
Sügis.
- ,, -
Taanis
Helsingis
Lühike elulugu.
Sündisin 22. mail 1906. a. Pangodi v. Tartumaal
maatöölise viienda lapsena. Lapsepõlv möödus karjas ja
koolis käies ning hiljem maal päiviti töötades. Aastatel
1927-29 teenisin tolleaegses Eesti kaitseväes sundaega.
Kaitseväest vabanedes jatkus elu endist viisi elatudes
juhuslikest töödest ja end hariduse alal edasi arenda-
des. Juba kooliajast pääle huvitas mind eriti joonis-
tamine ja maalimine ning meeleldi tegelesin edas-
pidigi nendega, ohverdades suurema osa oma vabast
ajast nendele. 1937 a. sügisel avanes võimalus astuda
tolleaegsesse "Kõrgemasse Kunstikooli Pallasesse" kellegi
säälse õppejõuga tutvumise tõttu. Nii jatkus elu töö-
tades vaheaegadel ja õppides "Pallases" ning hiljem
ümbernimetatud "Konrad Mägi Nimelises Riiklikus
Kõrgemas Kunstikoolis kuni sõda selle katkestas 1941.a.
Kuna suvise õppevaheaja tõttu viibisin sõja puhkemise
ajal kodus - Lõuna-Eestis, ei saadud sääl ootamatuse
tõttu evakueeruda. Nii jäin kohale ja jatkasin aasta
pärast uuesti asutatud "Kõrgemates kujutavkunsti Kur-
sustes õppimist. Veebruaris 1944. mobiliseeriti mind
koolist sunduslikult n.n. Eesti piirikaitse rügementi,
kust hiljem, lugedes punaarmee üleskutseid, põgene-
sin metsa, kuna üleminekuks ei olnud võimalust.
Rindejoone möödumisel viibisin metsas, ent pärast
sattusin siiski sõjavangi, kust mind aasta möödudes
filterkomisjoni poolt vabastati. Nüüd asusin jälle
õpingut jatkama juba uuesti asutatud Tartu Riiklikus
EN Kunstnike Liidu Juhatusele
Kokkuleppel Pärnu Linna Täitevkomitee ja EN
Kunstnike Liidu Tartu osak. vahel on soovitud ja
lubatud Pärnus korralda Pärnu vabastamise 3 aasta-
päeva tähistamise raames kunstinäitus.
Kunstinäitusena oli vastava näituste plaani
kohaselt mõeldud Pärnu saata lõuna eesti
kunstnike rändnäitus, milleks oli reservee-
ritud ka vastavad korraldussummad.
Nagu meile s.o. Espe´le ja Pilar´ile on teatatud
/N: 7112 13. sept.1947/ soovib KL Tartu osak., et
täita Pärnule antud lubadust suunata meie
ühisnäitust Pärnu, kuna plaani kohast ränd-
näitust ei saavat mitmesugustel põhjustel leppe-
kohasel tähtpäeval s.o. 23 sept. Pärnus korraldada.
Meile on ka teatavaks tehtud, et mainitud
näituse korraldamine peab sündima meie kulul.
Olles KL liikmed on meile Liidu lubadused
ja prestiiš tähtsad - kuid oleme kahjuks
sarnases majanduslikus olukorras, et ilma vasta-
va toetusta me oma kunstinäitust Pärnus
korraldada ei saa.
Palume seega meile määrata Pärnu vabas-
tamise 3 aastapäeva tähistamise raames korral
datava kunstinäituse korralduskuludena
rbl. 2000. -
Tallinnas, 16. sept. Austavalt
Nigul Espe
9 juuni
Kõva tööpäev. Joonista-
sime ordenikandjaid
ning mitmes kohas olus-
tikulisi motiive.
Õhtupoolikul tegime ise-
tegevuslaval loosungeid
ja karikatuure. Laud-
alustele. Polgu huvides ja
Homme plaanitseme
lahkuda polgust.
10 juuni
Tegime veel viimaseid
joonistusi - reste lõpe-
Polgu komissar oli viimaseks
"ohvriks". Kahe kahehobuse vankri-
ga sõidutati meid tagasi oma
"baasi" - div. külla.
Polgu komissar tegi ka
"revisjoni" meie tööst.
Näitasime siis Okkaga osa
oma produktsioonist ette.
Eriti meeldisid talle šanrili-
sed asjad polgu meeste tege-
misest ja elust.
Paistis, et suurtükimehed
on liig tõsised vennad.
Karikatuurest - šaržidest
(neid nähes) muutuvad veelgi
tõsisemaks! .. " "Viisakad"
portreed - jaa! - Üldiselt,
päevadest ja meestest jäi meile
väga hea mulje ja soe
tunne. Väga lahke ja südam-
järve ääres. Hommikusöök -
ja tööle. Joonistame Jenseniga
divisjoni ülemat 2x ordeni-
kandjat kapt. Hannulat, siis
järgneb rida teisi, visandeid
suurtükimeestest jne.
Mehed on eriti maijad šarži-
de peale. See võtab naerma.
Kui samas "improviseerin"
sõdurite nähes kpt. Sommeri
šarži - pole rõkkamisel ja
naerulaginal piiri!
Öösi lasti kõmakaid saksa
lennukite pihta.
7 juuni
Igaüks "nosib" omaette
midagi teha: Alas "vehib" õli-
etüüde järve maastikust.
Riputab õhtul kui pesu kuivama
Okas lasseeris polgu jäoks
Stalini portree. Joonistati
korpuse suurtükiväe ül. polgu-
ülemat, tema naist ja adju-
tanti. Tegid: Okas ja Jensen.
Ise joonistasin kpt. Sommerit
interjööre ja kuskil väljas.
Sammuti Alas.
2 divisj. on kaks toredat Ardenni
tõugu hobust - mürakat.
Trofeed Vel. Luki alt.
8 juuni
Öö läbi ja poolpäeva sadas
vihma
Käisime polgu staabi külas
Mina, Kristine Juhani t. Mei (1921a. - 1941a. Mark)
olen sündinud 13. I. 1895. a. Liibavis (Lätimaal) mere-
inseneeri tütrena. Nii isa kui ka ema on pärit Hiiumaalt
põliste meremeeste perekonnast. 1912. a. lõpetasin Liibavi
tütarlaste gümnaasiumi ja 1913.a. Tallinna tütarlaste
gümnaasiumi pedagoogilise klassi vastava tunnistusega.
1916 a. lõpetasin Helsingi Kõrgema Kunstikooli "Atheneum"
skulptuurklassi vastava diplomiga, saades I auhinna
lõputöö eest. 1916 a.- 1921 a. olin õpetajaks Tallinna
Kunsttööstuse koolis, 1921 a. õppejõuks Tallinna Tehniku-
mis arhitektuur-osakonnas. 1922a. - 1924. a. olin lekto-
riks kunstikoolis "Pallas" ja õpetajaks Tartu Õpetajate Semi-
nari algkoolis ja Lasteaednikke Seminaris. 1925a. ilmus
trükis minu "Voolimise-õpetus" (kirjastus "Loodus"). Hiljem
olin lektoriks mitmesugustel joonistusõpetajate täiendus-
kursustel ja 1941a. olin lektoriks Kultuurmajas töölis-
kunstiringis. 1941a. peale olen ametis Tartu R. Ülikooli
Arheoloogia Muuseumis joonistajana ja teadusliku kaastöö-
lisena arheoloogide juures.
1917. a. peale olen esinenud eesti kunstnikkude kunsti-
näitustel kujurina ja graafikuna. Kujurina olen teinud rea
terrakotta figuure ja gruppe, mis kujutavad peamiselt meie
töötavat rahvast - talupoegi, töölisi jne. Minu töödest on
omandanud Tallinna Kunstimuuseum "Töölisnaise" (1940.a.)
ja Tartu Kunstimuuseum terrakottad "Sadamatööline", "Naine
seaga" (1942a.) ja "Rannal" (1943 a.). Välismaal on minu
töödest "Noored sportlased" Ungaris, Budapestis (M. Kõvešzi omand.)
ja "Popsinaine lehmaga" Šveitsis, Bernis (prof. Viget'i omand.)
ja mõned Soomes.
Graafikuna olen valmistanud rea auaadresse eestipäraste
ornamentidega, peamiselt Tartu Ülikoolile, mis on saadetud
välismaa ülikoolidele ja teaduslikkudele akadeemiatele igasu-
guste juubelite puhul, näiteks Padua Ülikoolile Itaalias (1924a.)
Ungari kuning. Arstiteaduse Akadeemiale, Rootsi ja Soome
Partorg-
Sm. Espe annab ülevaate töötamistingimustest
koha peal.
E. Einman - Töötav inimene
A. Pila - Figuur
suuteline figuure tegema. Lubas sellele edspidi
rõhku panna
Kontent ametiühinguse, jutlesime töölistega
Kõik abivalmis:
korraldasime näituse, 2 päva a 3 tunni
piirides
Töötajatesse jättis innustava mulje. Mehaanika
töökoda soovil Einman joonistas eraldi
materjali väga laialdaselt
E. Lepp - kaevandusse pääs võimaldati?
N. Espe- tuli karbiit lambiga töötada.
luua teose?
Puudub inimene tööprotsessis - on vähe
tööprotsessi kujutada (Einman) on üldiselt
Tunnen Johanna Koppel'it
kui andekat ja intelligentset tarbe-
kunstnikut. Tema nahatööd ja
tekstiilid on eranditult hoolega
viimistletud, tema vorm, joon
ja värv ei ole otsitud, on lihtne,
seejuures leidlik, läbituntud, peen.
Johanna Koppel on väärikalt
esinenud näitustel ja teenitult
saanud auhinde võistlustel.
Soovitan väga Johanna Koppel'it
võtta EN Kunstnike Liidu
Natalie Mei