Rahvusarhiiv/et_handwriting_recognition huggingface dataset:
15 12. Jakow Awik saind toa ello ja Kronometsa warjus pöld
16 13 Mihail Awik pallub abbi aide tehja heina maa ette
17 14. Mihail Lipp Ruhwa külla perremeiste kala püi pärast
19.16 Juhann Ruus Ruhwa küla peremeiste kala puidmisse parast
20 pöldo wahhem ja ello on laggunud
21 17 Iwan Roes rendi paljo et ei jöu mitte maksa
22 18 Jegor Peästel rendi on paljo ja poeg olli issa eest
23 19. Jegor Lutter rendi on paljo 4 Rubla jure pantud
24 20 Iwan Tamkiwwi rendi on paljo
25 21. Andrei Sepp rendi on paljo ja ma olen wanna innimenne
22 Aleksei Ruus rendi on paljo ning wölg on suur
aga kui 23maks Mai kuu pääwaks se rahha selletud ei
ole siis läheb se asse Keiserlikko I Kihhelkonna kohto
alla ehk iga üks maksab Rubl strahwi.-
Peakohtomees Iwan Päästel XXX
Kohtomees Adrian Allikas. XXX
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohto
ette astus Iwan Toombu ja räkis et taal 7
künart kangast on ära warastud ja seda tun-
nistas Mihail Rand et Jegor Põld on se kanga
ära warastanud, ning kõiguste kõrtsi mehhe
Wilemile ära müünud. Kogukonna kohus seda
asja kuuldes mõistis et Jegor Põld peab 1 rub.
15 Cop. ning kõrtsi mees 1 rub 15 Cop. strahwi maks-
ma ja kanga kohe kanga perremehe kätte wiima
Pea kohto mees: Iwan Päästel XXX
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil ei
olnud midagid mõista.
Peakohtomees Iwan Päästel.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
ei olnud midagid mõista.
Peakohtomees Iwan Päästel
ette astus Jegor Toombu ja kaebas kogukonna
kohto ees et Jegor Põld on ta laudast
pütti täie lehma wõid ning sea singi
suitsutatud lihha ära warastand, ja
teine pääw tunnistas Jegor Põld seda
wargust mo ees ülese. Kogukonna kohus
seda asja kuuldes mõistis et Jegor
Põld selle warguse pärast wiisteistkümend
napso witso sai. 15 napso.
Kogukonna kohto pea Iwan Päästel
ette astus Reet Wessik ja kaebas kogukonna
kohto ees et ta oma sea pekstud maas
Mihail Wessiko õe wärawa taga leidnud on.
kohe läinud ta Mihail Wessiko käest kussi-
ma kas ta on näinud kedagid mo seale
kurja tegewad, aga Mihail ei räkinud
mulle kedagi waid mo küssimise pääle
lõi mind. Nüüd astus Mihail Wessiko
ema Elena ette ja räkis Reet Wessik
on kange ähwardamisega neile tulnud
ja üttelnud suur õnnetus sago sellele
sündima kes ta sea surnuks peksud
aga Mihail Wessik ei pole Reeto mitte
selle ähwardamise eest lönud. Ning et Reet
Wessikul tunnistust ei olnud et Mihail
Wessik siga peksnud on, eselle ülle ei mõist-
nud kogukonna kohus neile muud kui
andis seda tulli toimetamist Keiserlikko
Saaremaa I Kihelkonna kohto holeks.
ette astus Ann Kirst ja räkis kogukonna
kohto ees et ta Maria Tornile oma riete
kersto ta kätte prukimise tarbeks lubanud
aga nüüd on mo kerst wigane ja ilma
arimatta ei wõi ma teda so käest mitte
wasto wõtta. Nüüd sai Maria Torn
ette kutsutud ning ta käest kersto wigadusi
järele kussitud, aga Maria Torm ütles et
ta ei ole mitte selle asjale wiga teinud
waid se on enne ta käest olemist juba
wigane olnud.
Kogukonna kohus seda asja järele waadates
mõistis et Maria Torn peab 75. Cop. strahwi
maksma ning Ann Kirst leppis sellega.
Peakohtomees Iwan Päästel. XXX
1880mal aastal oli Kachtla kogukonna kohus koos
ja kohtu ette astus Michail Pärt ja kaebas
kaardi tee aja pärast mis meie wabadikude
latside wahhelt läbi käib et se tegematta on
ja et iga wabadik: se on Iwan Pärt, Wladi-
mer Rand, Wassilij Rapp ja Martin Põld
oma latsi ette aja teeksid et ellu lomad
keda käe kõrwas tännini wäetud on sanud
wilja ligi ei sa puududa iga kellegile enam
kahju tehha, aga kui aid tegematta on
lähheb meil tülli ikka suuremaks. Nüüd
kutsus kogukonna kohus need ülewel nime-
tud mehed ette ja möistis et iga wabadik
oma pölo jäo otsa aja peab tegema seda
wisi kuida pareminne sünnib kas kiwist,
puust, ehk wall krawi, ja nelja nädali
sees se on 8maks Mai kuu pääwaks peab see
aid walmis olema._
Sel 1880mal aastal oli Kachtla kogukonna
kohus koos ja kohtu ette astus Kachtla
Krono mõisa rentnik Ants Auus ja kaebas
kogukonna kohtu ees et ta poe akna
öse
ruut on 1sel Märtsi kuu pääwal sisse löödud
ja kaks paari saapa tallad ja muud krami
ära warrastatud, ja teisel hommikul on
tükki leidnud, ja leidmise jures on Karel
Kristomann olnud ja tunnistab et ta se
munstükki on poest ostnud ning Mihkel
Rannaga ära wahetand, ja selle wahetamise
jures on ka Iwan Pärt olnud. Seda tun-
nistab Karel Kristomann et see munstükkel
on ta ülemist auka noaga puurinud ja
üleminne ots on ka walge olnud kuida
praego wälja näitab, sellepärast arwan
ma Mihail Rand süüks. Siis kutsuti Mih-
kel Rand ette ja küssiti ta käest kas tunned
seda munstükki wöi ei, aga Mihail Rand
ütles et ma kül Kaarliga munstükkid
wahhetasin aga see ei ole mitte minnu oma
waid tunnistus mehhed tunnistawad wallet
mo pääle. Et kogukonna kohus ei wöinud
seda ära toimetada palub ta allandlikkult
Aulikko Keiserlikko Saaremaa Sülla
kohut seda wargust pareminne toimetada._
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja Adrian Allikas
astus ette ja räkis et temal 35 künart linnust
kangast on ära warastatud aga Wassilij Rapp
teade sest wargusest räkida kes seda on warastand
ning kelle käes se kangas on. Siis sai Wassilij
Rapp ette kutsutud ning ta käest seda asja par-
reminne järele nõutud selle nõudmise pääle
kostis Wassilij Rapp et Mihail Rand on seda
kangast warastand ja Kõiguste kõrtsi mehhe
Wilemile ära müünud. Siis kutsuti Michail
Rand ning Jegor Põld kohto ette ja küssiti
kuidas wiisi lugu on selle ära warastatud kan-
gaga, kohe tunnistasid poisid et naad kanga
on ära warastand ning ülewel nimmetud kortsi
mehhele ära muunud. Kogukonna kohus
seda asja kuuldes mõistis et Kõrtsi mees
peab kanga peremehhe kätte andma ning
üle selle /5./ rub. 25 Cop. Jegor Põld 5. rub. 25 Cop.
ning Mihail Rand /5/ rub. 25 Cop. strahwi maksma.
Nowemb. kuu.
Sel 9mal Nowembri kuu pääwal 1873 aastal olli
Kachtla kogukona kohus koos ja kohto ette
astus Laimjälla walla mees Wassilij Kets
ja kaebas kogukona kohto ees et temma on
Kahtla wala Lesse naese Ekaterina Päästel
jures elanud, ja tema töö teinud kolm aastad
omma obussega, ja jälla, - , essimesse aas-
ta kaks obusse pääwa, kuus jälla pääwa
teisse aasta on tema teinud keik Ekaterina
Päästli töö mis temal tarwis tehja on olnud,
kolmandama aasta 7 pääwa obbusega, 4 päewa
jälla - nüüd kogukona kohus mõistis sedda
ja laskis protokoli üleskirjutada, sel kombel,
et Ekaterina Päästel peab Wassilij Ketsile maks-
ma obbuse päwade eest, /40/ Cop. ja jälla
päwade eest /20/ Cop. päwaks.-
Kogukona Tallitaja Jakow Kiwwi
Kohtomees Adrian Allikas XXX
Kohtomees Mihail Wiitsar
Sel 23mal Nowembri kuu pääwal 1873 aastal oli
Kahtla kogukona kohus koos, ja laskis protokoli
ülles kirjutada, 1., need asjad, mis Jakow Wessik
oma issa koddunt; tonud on kui tema Mäe - puu
maa pääle on läinud, 2., need asjad on temmal
weel Mäe puu-ma päält saada, mis siin
allamal sawad nimmetud, 3., kümme rub.
üksteikümmend, üks pool kopp. /10/ rub. 11 1/2 kop.
renti, kümme rubla. /10/ rub. Tulingo rahha
kuus wakka. /6/wakka ruggid, ühheksa wak-
ka odrad, /9/ wakka odrad, - kolm lamast
kaks tossinad koolja kersto laudi ja kui
Jakow Wessik Mäe puu-ma pääle on tulnud
siis on sääl puuma pääl olnud /2/ hobust
paar härgi üks puu reggi - raud warra
agga mis ülle raud warra on jänud, need
asjad on Iwan Kirr kõik kätte saanud, agga
kui Iwan Kirr perremehheks sai siis on olnud
ülle raud warra wiis weist, ja need weised
on Iwan Kirr ärra müünud, ja on maks-
nud, - /52/ rubla. /90/ koppikud._
Need rahhad, ja se willi on siis wõlgo jä-
nud kui Jakow Wessik Mäe puu ma pääl per-
remehheks olli. 1., aastane rendi rahha
/28/ rubla /85/ kop. 2., pea rahha /8/ rub. /40/kop.
3., 1868, ja 1869 aasta hinge wilja - 9 wakka
3 küllimito, 1 1/2 matti ruggid, 2 wakka 1 külli-
mit, 1 maitt odrad, ja 2 wakka. 2 küllimito
2 matti rug. on Jakow Wessikul linna
wilja wõlgo jänud.-
Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi
Kohtomees Adrian Allikas
Nowemb. kuu
Sel 23mal Nowembri kuu pääwal 1873 aastal olli Kachtla
koggukonna kohhus koos, ja teggi Jakow Wessik
ja Iwan Kirr asjadelle wahhet wahhele nenda
kui siin allamal on kirjutud._
Jakow Wessikul on weel Iwan Kirr käest saada
kuus wakka ruggid, ühheksa wakha odrad, kolm
lammast, kaks tossinad laudi, ja 10 rub. 56 1/2 kop.
rahha.
Ja waese aasta wilja on Jakow Assik Mäe
pumaa pääle laenand, ühheksa wakka, 3 kül.
1 1/2 matti ruggid, kaks wakka 1 küllimit 1 mait
odrad, ühte kokko. 11 wakka, 4 külemito. 2 1/2 mati
ja sääl pumaa pääl on sedda kord wiis hinge
olnud, kui sedda Wilja laenati, Jakow Wessikul
2 hinge ja Iwan Kiril kolm hinge olnud.
Koggukonna kohhus sedda asja järrele kulades,
arwas sedda asja nenda, et Jakow Wessik peab oma
1., Koggukonna Tallitaja Jakow Kiwwi temma
olli enne teine kohto mees._
2., Kohtomees Adrian Allikas ta ei olle enne
ammetis olnud._
3., Kohtomees Mihail Wiitsaar temma ei
olle enne ammetis olnud.
Wöörmendrid:
1., Awdi Kirr temma olli enne sullaste
kümnik.
2., Mihail Kirst temma ei olle enne
ammetis olnud.
3., Maggasini ülle waataja. Jeorgi
Toombu temma olli enne wolli mees.
Keik on Kreka Wenne õige usko._
1., Iwan Kirst temma ei olle enne
2., Matwei Room temma ei olle enne
ammetis olnud.-
Woli-mehhed:
1., Iwan Piip temma ei olle enne
2., Iwan Wessik temma olli enne
wöörmender._
Koggukonna. Kirjutaja Michail Pärt.-
Kachtla Mõisas koggukonna kohtos
kirjutud, sel 12mal Aprilil 1873 aastal._
Koggukonna Tallitaja Rodion Aun +++
Koggukonna kohtu pea mees Michail Pihhel ++
Kohtomees Jakow Kiwwi xxx
Aprili ku.
6.,
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos agga
neil ei olnud middagid möista.-
Koggukonna Tallitaja Rodion Aun +x+
Mai-ku.
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos ja kohto
ette astus Aswa küllast Mäe perrest, Jakow
Wessik ja kaebas koggukonna kohto ees et
Iwan Kirr temmale süia ei anna selle-
pärrast et temma tööd ei tehje, ja siis sele
kaebdusse järrele mõistis koggukonna kohhus
sedda et Jakow Wessik peab 20 naela leiba
ja wiis naela reimid näddalaks süia sama
ja tööd teggema nii kaua kui se nimmetud
kohto pääw kätte tulleb. Ja weel koggu-
konna kohhus pallub Auliko Kihhelkona
kohto härrad, nende meestele wahhet teha
sest nemad kogukona kohto mõistussega
rahhul ei olle.
Koggo-konna Tallitaja Jakow Kiwwi
Kohtomees Adrian Allikas.
Juni-ku
8.,
1873 aastal olli Kachtla koggukonna kohhus koos
ja waatas järrele Jakow Pärdi ello-maja mis
Wassilij Rapp, 17mal Juni kuu pääwal õhto
widdewiko ajal olli kerwega ärra-raijunud.
Nüüd saawad need hirmsad tööd, teotamissed,
sõimamissed, ja kerwega raijumissed siin
allamal nimmetud.
1., Temma on lauda seina röhho posti polest
sadik raijunud, ja pärrast raijumist, on ta
wägga kangest ähwartanud kerwega tappa
ja maja ärrapõlletada ja weisid ärra tappa.
2., Ja pealegi kui Jakow Pärt olleks oma
maja seest wälja tulnud, on Wassilij Rapp
üttelnud, et ta tedda kerwega läbbi saak lüja,
1877 a.
Peakohtumees Michail Kirst
kohtumees Iwan Wessik
Märts.
Olli Kachtla kogukonna kohus koos aga
neil ei olnud midagid mõista.
Peakohtumees Michail Kirst.
Kohtumees Iwan Wessik.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga naad ei
mõistnud kedagid.
kohtumees Iwan Wessik.
Juuni
Oli Kachtla kogukonna kohus koos, aga naad
ei mõitnud kedagid.
Peakohtumees Mihail Kirst
oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
neil ei olnud kedagid mõista.
Sestembr
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
naad ei mõistnud kedagid.
Kohtumees Iwan Wessik
Oktobr.
1878 a.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil ei olnud
midagid mõista.
Peakohtumees Mihail Kirst.
Februar.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil ei olnud midagid
mõista.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos ja kohtu ette
astus Anna Kiip ja kaebas kogukonna kohtu
ees et tema ema on ära surnud ning tema
oma raha eest emale mähkme ostnud, üheksa
künart riet 15 Cop. künar, ja kaks künart kalingust
tema ümber pannud 12 Cop. künar, se rahha sai
kokko rehjentud ja tegi wälja 1 rub. 59 Cop. Nüüd
räkis Anna Kiip edasi ja ütles et ta enne oma
ema surma oma wõera issa Jakow Ruttile 1 rub
75 Cop. laenanud olla, aga weel mitte temale
tassutud ei ole, nüüd nõudis Anna Kiip seda raha
oma wõera issa käest kätte, aga se kostis et taal
sel päwal seda rahha wõimalik selletada ei ole.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes mõistis et
Jakow Ruitt peab näddala pärrast seda wõlgo ära
seletama, ja Anna Kiip leppis sellega.
Kogukonna Tallitaja Awdi Kirr.
Peakohtumees Mihail Kirst XXX
Kohtumees Iwan Wessik. XXX
mitte ülle orras pöllo tulnud on haia häärd mööda
hange kaudo tulnud ja kessa pöllo peäle pöörnud agga
sedda naad ei ole mitte näinud missega jalla pihta löödi
Siis koggokonna kohhus mõistis et Aderjan Päestel peab
5 Rubla rahha Leontile maksma mis kahhe naddali sees
peab maksetud olema mis selle wallo wasto ühtegid wäärd
ei ole arwada._
Peakohtomees Mart Paas XXX
Tallitaja Jakow Tamkiwwi XXX
abbimehhed Juhhan Ruus XXX
,, ,, Jaak Aumees. XXX
Künla
Koikuste Möisa Tallitaja kohhus
Jaak Ruus kes karja Laskmas Koikuste mõisa
metsa hoidja oli ja senna ärra surri ja walda
wilja rahha; ja makso rahha wölgo et taal
poega ei olnud kes tema warrandust parriks ja
temma wölgo maksaks. Nüüd temma wäimees
kes temma maias ellab Paatsa walla mees Mihkel
Kahjo lubbas need rahhad ärra maksa Siis
Jaak Ruus elomaia ja warrantus jääb Mihkel
Kahjo jäuks kui ta igga aasta omma jäu
wilja rahha maksab
Mihkel Kahjo maksis wilja rahha 7 Rub 91 kop
Pea rahha 1 Rubl 91 kop
Talitaja Jakow Tamkiwwi
Peakohtomees Mart Paas.
Koikuste Tallitaja kohhus
Tallitaja kutsus Keisserliko I se Kihhelkonna Kohto
Härra kässo peäle Koikuste koggokonna kohto ja al
nimmetud wollimehhed koggo ja küssis? Kas lubba-
wad Soldatide eest rahha makso maksa ettes piddi
nenda kui enne on maksetud Sellepeale kostis keik
koggo tulnud kohhus meie ei wöi mitte lubbada
egga keelda kui se Krono säetus meie peäle panneb
siis peame maksma meide maksod on muitogid
kanged et ei tahha jöuda ärra maksa mis meil on
weel jure lubbada.-
Tallitaja Jakow Tamkiwwi
Wolimehed Mihail Lipp
,, ,, Aderjan Lember
,, ,, Jegor Kaddarik
Koikuste koggokonna kohhus.
Tännasel päwal koggokonna koos olemissel sai Aleksei
Reis ette kutsutud ja sedda möistetud, et Aleksei Reis
peab selle No. 5 Jurna puma mis ta oma kätte
wötnud piddada, et ta peab 1868 ja 1869 aasta Pangi
kohto wilja rahha maksma mis puma peäle
Rukki pöllo semeks ja ku monaks andi kui
wabbanikod ja walali rahwas ennam ei sanud
ja sullase ja ümmartaja jäu maksma siis jääb
nelja waimo jäggo selle wanna perremehhe maksa
kes puma peäld lahti sanud, Agga Aleksei Reis
ütles ma ei maksa mitte maksko wanna perremees
Kusto Kidder.
Jakow Ruitt.
Mihail Wessik.
Alexei Niit.
Martin Kasik.
Mihail Toombu.
Mihail Meier
Iwan Kiwwi.
Mihail Kirr
Jakow Aun.
Martin Pöld.
Wabbanikkud ilma latsita.
Mart Ellerpah.
Nende nimmetud ja koggo tulnud meeste
seast said wallitsetud.
Perremeeste sullaste seast saadikud:
Mõisa sulaste seast saadikud:
Wabbanikude seast saadikud:
1. Jeorgi Mahlamets.
2. Jakow Ruitt.
3. Mart Põld.
Wallitsetud saadikud:
1. Mihail Reip
2. Iwan Pärt.
3. Jegor Mahlamets.
4 Jakow Ruitt.
5. Mart Põld.
Täis wallitsemisse koggo.
A. talloperremehhed:
Mihail Päästel.
Iwan Piip.
Jeorgij Toombu.
Mihail Peld.
Mihail Pihhil.
Jakow Kiip
Maria Lember
Alexei Kirst
Awdi Kirr.
Mihail Kirr.
Ado Annupeld.
Iwan Päästel
Jaakow Kiwwi
Jegor Ellerpah.
Mihail Wiitsar
Iwan Kirr.
Martin Kasik
Maria Kerm
Iwan Wessik
Iwan Ruitt.
Rodion Reip.
Sander Laidus.
Täis koggo wallitsemisse järrele saawad siin
ammeti pääle nimmetud:
Koggokonna Tallitaja Awdi Kirr.
Wöörmendrid: 1 Mihail Päästel
2. Iwan Kirr.
Tännasel pääwal sel 1880 aastal sai Kachtla
kronu mõisa walla Magasini üle kogukonna
wannematte ja al nimetud nelja tunnistus
meeste polest prottcoll tehtud ning takseritud
hone hinna polest arwetud sada kaks kümend
Rubla alla aga ülese antud kaheksa kümend
80 Rubla eest. Se hone kattus on telliskiwist,
pitkus kuus sulda ning laius kolm sülda,
seitse pool jälga müürid korged, kolme puu
salwega, seestpoolt müürid ilma wooderta-
matta ning kolm kümend 30 sülda tulle
majast emal.
Tunnistus mehhed: Mihail Reip.
Alexei Kirst.
Michail Wiitsar.
Kogukonna Tallitaja Jakow Kiip.
Oli Kachtla kogukonna kohus koos
aga neil ei olnud kedagid mõista.
Mihail Rand kutsuti ette ja tunnistas
üles oma järgmist warguse tööd ning
räkis et ta Mihkel Lembri aida kiskund
ning nelli lukki lõhkunud ja kolm
kümmend kaheksa /38/ Rbl. ära waras-
tanud. Weel räkis ta et Kõiguste kõrtsi
Wilem seda warguse nõu tale annud on,
selepärast et ta Wilemiga wõllalinne olla
ja kui ta seda pahandust oli ära toimetand
winud ta kohe selle rahha kõrtsi
mehhe kätte pääle seda on kõrtsimees
teise sapa raua ja Mihail Rand isse teise
raua alt ära kiskunud selepärast et
pahanduse töö awalikuks ei pidand tulema.
Seda kahju mis warguse läbi sundinud ar-
watakse kümme Rbl. /10/ Rbl. wäärt olewad.
Pääle warguse ülestunnistamist räkis
Mihail Rand et rahha Kachtla põllal
aja sees olla aga seal ei olnud kedagid
waid raha olnud Wilemi käes. Wilemi käest
küssinud Mihail Raha kätte ja tahtnud
raha peremehe kätte anda aga Wilem põlle
raha kätte annud waid üttelnud aja
köwast tagasi et raha mo käes ei olle
ning et meie süü alla ei lange. Oma
laekast kogukonna kohto nähjes on kõrtsi
Wilem raha peremehe kätte andnud.
Peakohtumees Iwan Päästel xx
Kohtumees Adrian Allikas
Peakohtumees Iwan Päästel +
Novembr.
Oli Kachtla kogukona kohus koos ja kohto
ette astus Kachtla wala naene Tina Kiip ja kaebas
kogukona kohto ees et Mihkel Kidder on tedda
kolm napso lönud, siis mõistis kogukona kohus
et Mihkel 1 rub. 50 kop. hõp. strahwi Tinale maksis.
Kogukona kohto pea mees Adrian Alikas.
Kohtomees Michail Wiitsar.
,, 21.
Oli Kachtla kogukona kohus koos ja kohto ette astus
Kachtla walast Martin Piip ja kaebas koggukona
kohto ees et temma on Mart Piibule 1 wak. odr.
laenand 1868 mal aast. Ja et Mart Piip isse surnud
on astus temma poeg Iwan ette ja ütles kog-
gukona kohto ees et tema on pärast oma
issa surma Martin piibule sedda wak odrad
ärraseletanud, aga Martin ütles et ei ole mitte
koguni temmale wõlgo seletud. Aga minewa
sügise kui Martin oma wõlgo oli läinud Iwan
piibu käest kätte nõudmas, siis on tema pärast
kätte nõudmist, läinud kogukona kohto mehe
jure, ja on tema ees räkinud, et Iwan Piip
on lubban tema w. odrad ärraseletada agga
Iwan Piip naene olla üttelnud, mis on kord
maksetud sedda ei wõi teist kord mitte enam
seletada. Ja et kogukona kohus Martin Piibu
käest sedda tülli jubba 1874 a. süggise isse kulnud
oli - mõistis temma et Iwan Piip
peab seda wak. odrad ära seletama agga Iwan
kogukona kohto mõistmissega rahul ei olnud,
ja ütles mina lähen kas kih. kohto aga mina
Martinile ei makssa.
Kogukonna Tallitaja Jakow Kiwwi
Kogukonnakohto pea mees Adrian Allikas
Oli Kachtla kogukona kohus koos agga neil ei
olnud middagid mõista.-
Prottokol Kachtla koggukonna kohhus.
koos ollid:
Tallitaja. Jakow Kiwi XXX
Pea kohtomees: Adrian Allikas XXX
kohtomees: Mihail Wiitsar.
Aulisse Keiserlikko Saarema Sülla kohto kir-
jaliko kässo pääle sai tännaseks päwaks Kachtla
walla. häele õigusse hinged, 103 hinge kokko kut-
sutud, neist oli kokko tulnud 29 hinge, need
kokko tulnud hinged said igga üks Tallitajast
kussitud, kas naad tahtwad se wang Mihail Kirr
jälle oma walda tagasi wõtta - või mitte,
siis kostsid kõik need 29 kokko tulnud hinge
et nemad se nimetud wang tahtwad jälle oma
walda taggasi wõtta mis ülle nemmad oma
nimede alla ristid teggid.
1. Alexei Reis.
2 Adrian Allikas XXX
3. Iwan Piip.
4 Jeorgij Toombu
5 Mihail Peld.
6 Mihail Pihil XXX
7. Iwan Toombu.
8 Iwan Kirst
9. Jakow Kiip
10 Maria Lember
11 Alexei Kirst
12 Awdi Kirr.
13. Mihail Kirr.
14 Mihail Reis
15 Mihail Kirst XXX
16. Ado Annupeld.
Aprili
Koggokonna Peakohtomees Jegor Aumees
kohtomees Jakob Reis
Tännasel päewal sai Saaremaa Kronomaa-
de Wallitseia Krousi Härra polest wälja
antud, kuhhasisseseadmisse kirri soldati plat-
si No III ülle ja al nimmetud soldati polest
wasto wöetud
1, Soldat Aleksei Rapp
Peakohto mees Jegor Aumees
Sai Koiguste waldas oksjoni wiisi müid Rendi ja
pea rahha wölglastel, mis kaks pühha järge mööda
innimestele sai täeda antud
Matwei Randpea 2 räimwörgo maksid 1 Rubl 70 kop
Jakow Tamkiwwi ostis Maits Kaddarik 4 räimwörgo.
Aleksei Reis ostis maksid 90 kopikad Jakow Sepp
mullikas maksis 3 Rubla 85 kopikad Iwan Anno-
pöld ostis Mihkel Lember lehm maksis 5 Rubla
Jakow Annopöld ostis Martin Lember obbone
maksis 3 Rubla Martin Annopöld ostis Wassilli
Wälli Raud rattat maksid 2 Rubla 50 koppikad
Jakow Annopöld ostis
Walla Tallitaja Martin Annopöld
abbimees Jegor Lutter
Peakohtomees Jegor Aumees
wollimehhed Iwan Tamkiwwi
Detsember
Koggukonna kohto pea mees Adrian Allikas
Tännasel päwal siit Kachtla walla all nimmetud
tallo maa rentnikkutelle wälja antud kohha sisse
seadmisse kirjad Regulirungs dirigendi v Sehrwald ning
Saaremaa kronumaade wallitseja W. Krause Her-
rade läbbi:
No 1. Andrian Allikas.
No 2., Iwan Toombu
No 3., Jakow Kiip.
No 4., Maria Lember poia Mihaili eest.
No 5., Iwan Ruitt.
No 6., Rodion Reip.
No 7., Mihail Wessik
No 8., Mihail Kirr
No 9., Anna Peld.
No 10., Iwan Marripu.
No 11., Martin Piip.
No 12., Mart Peld.
No 13. Willem Mahlamets.
No 14., Mihail Kiwwi.
No 15. Maria Kasik.
No 16. Mihail Piip.
No 17. Jakow Reis.
No 18 Mihail Piip. Laokurgo põld.
No 19. Linnomäe Maria Kiwwi.
No 20. Alexei Niit.
No 21., Martin Kasik.
No 22., Wassilij Estorn.
No 23., { W. Estorn.
No 24., { W. Estorn.
No 25., Wassilij Rapp.
No 26., Ekaterina Päästel.
No 27., Leonti Kasik otstawko soldat.
No 28., Koggukonna maad.
Kachtla Mõisas kirjutud, sel 16mal Detsembr. 1874.
Koggukonna kohto pea mees Adrian Allikas.
Tännasel pääwal siit Kachtla walla all-
nimmetud tallomaa rentnikutelle wälja
antud kohhasisseseadmisse kirjad Regulirungs
dirigendi v. Sehrwald ning Saaremaa krono-
maade wallitseja W. Krause Herrade läbbi:
agga mitte wasto wõetud.
No 1., Kahho Alexei Reis.
2., Iurna Iwan Piip.
3., Jago Jeorgi Toombu.
4., Laaso Mihail Peld.
5., Matsi Mihail Pihhel
6., Räba Iwan Kirst
7., Anso Alexei Kirst
8, Mardi Awdi Kirr
9., Räbado Mihail Kirr
10., Jago Mihail Reis.
11., Ado Mihail Kirst
12., Romo Ado Annupeld.
13., Räba Leonti Päästel
14., Lauri Jeorgij Ellerpahh.
15 Tumma Mihail Wiitsar.
16., Mäe Iwan Kirr.
17., Pallo Martin Kasik.
18. Willemi Rodion Aun.
19., Kõwwera Maria Kerm.
20., Käomatsi Iwan Wessik, põlle tulnud
21., Wessige Iwan Wessik wõttis pärrast p. Mihail wasto.
22., Laidusse Alexander Laidus.
23., Wabbanikkud. Allika Iwan Kirst.
24., Sallimetsa Ekatterina Lesk.
25 Wärrawa Estahwi Krintal.
26. Arro Weodor Kunskap.
Ja pääle wallimise ütlesid peremehed et
meie kül koolmeistri oleme wallitsenud
aga koolmeistri ammeti pääle kinnitaminne
ei ole mitte meie kohus waid se on
kirriku wallitsuse holeks.
kohtumees Adrian Allikas
Iwan Kirst astus ette ja kaebas kogu-
konna kohtu ees et ta poeg Mihkel jomisega
puumaa warra laijale pillutada ja päälegi
sellepärrast tülitseda et ta mitte perremees
ei olle. Siis kutsuti Mihkel Kirst ette
ja küssiti ta käest seda tülli asja järrel
kuidas wiisi se nende wahhel sündinud
siis räkis Mihkel Kirst et neil mitte
jomise pärrast tülli ei olla waid selle-
pärrast et issa temmale igal tunnil
Kõrma naestega horust kuletada.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes
mõistis et riido issa ja poia wahhel ial
ennam ei pea olema ja Mihkel peab
issa sanna kuulma kunni ta isse perre-
mehheks saab.
Peakohtumees: Iwan Päästel.
kohtumees. Adrian Allikas.
Mihkel Kirr astus ette ja kaebas et Sandr
Raap ning Sandr Kirst ta mõrra wee
ojast wälja kiskunud ja ära kautanud. Siis
sai Sandr Rääp ette kutsutud ning seda
mõrra kiskumist ta käest järele küssitud.
Sander Rääp räkis et Mihkel Kirr
on nende käest omma mõrda küssinud
ja ütlenud kus pannite mo mõrra
aga meie ütlesime et so mõrda põlle
meie oma silmaga näinudki. Selle
päle lönud Mihkel Kirr Sandrid Rääpi
rusikuga nii et poisi silma nägu weris-
tatud sanud ja päälegi wädanud Mihkel
Kirr poissi oma järel rihm kaelas.
Ja seda lömist on Sander Kirst näinud
ning tunnistas et se tõssi on. Ja se
peksi järel on Sander Rääpil surew haigus
pääl hakkanud käima seda tunnistawad
tõeks Andreij Kirr ning Reet Põld.
mõistis et Mihkel Kirr peab se lömise
eest Sander Räpile kaks Rubla /2/ hõp
strahwi maksma; sest ta põlle poiste
käest mõrda kätte sanud ja kegid põlle
näinud poisisi mõrda ülles kiskuwad.
Ja poisi emma Tio Rääp olli selle mõist-
misega rahhul.
Feruar
Kachtla walla mees Iwan Ruitt astus ette
ja ütles minna laenan teile üheksakümend
üks Rubla /91/ Anton Lembri Latsaretti
rahhaks aga selle kaubaga et Kachtla
walla Wallitsus ja kogukonna kohus selle
wõlla eest käemeheks on kunni Juni
kuu 24ma päwani 1882. aast. Ja se rahha
1 rub. laenand, se on 5 rub. 20 Cop. hõp. Koggukonna
kohus seda asja kuldes, mõistis et W. Rapp peab se
sügise 1875a. Augusti kuus seda wõlga ära seletama
ja Wass. Rapp leppis sellega, agga Alexei Rap ütles
et tema ei wõi mite ni kaua aega odata ja tahab
seda raha sel a. 1875 Märtsi kuu sees kätte saada.
Selepärast et Alexei Rap kogukonna kohto mõistmissega
rahul ei olnud, - palub nüüd kogukona kohus
Auliko I Kihelkona kohto wanemid nende talomeeste
rio asjadele paremat wahet wahele teha.
Koggukona kohto peamees Adrian Alikas
Sel 1875mal aastal sel 18mal Märtsi kuupääwal.
Pea kohtomees Adrian Allikas
Tännasel pääwal sai Saaremaa Kronomaade wallitseja
W. Krause Herra polest wälja antud kohhasissesädmisse
kirri Kachtla tallo maa Laaso No 5., ülle, endisse
peremehhe Mihail Põld poia Antoni kätte,
sest et Mihail isse puumaad ülle jättis ja
sai Antoni polest wasto wõetud.
Anton Peld.
Peakohtomees Adrian Allikas
Oli Kachtla kogukona kohus koos agga
neil ei olnud middagid mõista.
Koggukona kohto peamees Adrian Allikas
Oli Kachtla kogukona kohus koos agga neil
ei olnud middagid mõista.
Mai kuu
Oli Kahtla kogukona kohus koos ja kohto ette
astus pileti soldati naene Maria Rapp ja
kaebas kogukona kohto ees et Anna Pärt
on tedda peksnud, ja kogukona kohus seda asja
kuuldes, mõistis et Anna Pärt peab Maria
Rappile /50/ kop. hõp. maksma, agga Maria Rapp ei
lepinud sellega. Selle pärrast et Anna Pärt Maria
Rappi peksnud olli on Alexei Rapp ja ta naene
Maria läinud Anna Pärti majase sedda rio asja
isse ärraseletama, seda tunistab tõeks Elisaweta
Peld kes isse oma silmaga on näinud ja kogukona
kohto ees tõeks tunistanud, et Alexei Rapp ja
tema naene on Anna pärti tema maja sees
peksnud, sele peksmisse strahwiks mõistis koggu-
kona kohus et Alexei Rapp peab Anna Pärtile
1 rub. 50. kop. hõp. maksma agga Alexei Rapp
ei lepinud selega. Nüd palub kogukona kohus Auliko
Saarema I Kihelkona kohut nende inimestesle
nende rio asja ärraseletada, sest et nemad kogukona
kohto mõitmissega rahul ei olnud.
Oli Kachtla koggukona kohus koos agga neil ei
olnud middagid mõista.
Oli Kachtla kogukona kohus koos aga neil ei
Oli Kachtla kogukona kohus koos aga neil
Oli Kachtla kogukuna kohhus koos aga neil
,, 30.
Oli Kachtla kogukona kohus koos, ja kohto ette
astus Kachtla walast tallo mees Martin Peld
ja kaebas koggukona kohto ees et Mihail Rand
ja tema silma nägo kiwiga ära lõhkunud ja Mihaili
wanem wend Wladimer tedda Mihali ees kini pid-
danud, aga ei ole teda mite peksnud, siis kogukona
kohus sedda rio asja järrele kulades -  mõistis
nenda Wladimer maksis 50. kop. hõp. strahwi ja
tema wend Mihail sai 15mend napso witso.-
Tallitaja Jakow Kiwwi.
6. Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
Septembr 20
7. Oli Kachtla kogukonna kohus koos aga
Novembr 3.
8. Oli Kachtla kogukonna kohus koos, ja kohtu
ette astus Michail Põld ja kaebas kogukonna
kohtu ees et taal on 13mal oktobri k. p. ööse ärawar-
rastud must kuub, kahed püksid, kaela salw, weist
nael seepi, paar kindud, ja allikirri rättik. Aga
Michail Reis läbi sain ma teäda, et Kõikuste
walla mees Jaan Kasik teade mo riedest räkida,
kui seda kuulda sain läksin kohhe Jaan Kasiku
maja juure oma riedest otsust nõudma, mo
jutto pääle kostis Jaan et üks öösel tulnud
Michail Rand mo rietega ta majase ja wiska-
nud ride kimbu ta woodise. Siis läksin ma
seda ride kimpu waatama ja sain alli-kir-
ri rättik oma kätte see pistsin oma põue
mis oli werine. Siis tahtsid Mihkel Rand
ja mo naene rättikud kätte aga mai ei an-
nud, weist ja püksid need on müüdud Jakop.
Põllasele ka so must kuub jääb Mihkel Rand
pidada. Jaan Kasiku juttu järge palusin
ma oma rättikud kätte, aga et rättik Jaan
Kasiku naese laekas oli ei annud ta mitte
seda minnu kätte waid aga ütles kui kog-
gukonna kohus mind rättiku pärast ette
kutsub siis kohe kohtu laua pääle pannen
et iga üks wõib oma saada.
Nüüd kutsus kogukonna kohus need mehhed
nimmelt: Mihail Reis ja Juhan Ruus ette, kelle
ees Jaan Kasik riedest ka oli räkinud. Nüüd
astus Michail Reis kohtu ette ja räkis et Jaan
Kasik olla ta ees ütlenud, et riete peremees saada
oma warastud krami kätte õiguse wiisi järrele.
Pääle selle kutsuti Iwan Ruus ette ja se räkis et ta
kuulnud olli kui Iwan Kasik seda Mihail Põld ees
oli üttelnud selle rättiku saad sa kätte kelle kolm
were lappi pääl on ja westi ka nisammuti.
Kogukonna kohus seda asja kuuldes mõistis et Iwan
Kasik peab need riided Michail Põld kätte andma, aga
kui mitte, siis ülestunnistama kelle käest ta need
riided wastu wõtnud on. Aga Iwan Kasik ajas kogukonna
kohtu ees tagasi et kül ennem seda wargust wälja
lautanud, ja ülles: ma ei tea neist riedest kedagi
keda pean ma wargaks tunnistama.
Üks kord tulli Michail Põld mo majase ja küssis
minnult wõib olla et tead ka mo riidest kedagi jut-
tustada, aga ma kostsin temale wastu sest et ma
ta riedest midagi kuulnud iga näinud ei ole, aga
kui juhtun so kaela salli kellegid käes nägema rägin
kohhe sulle, ehk wiin kogukonna kohtu laua pääle
et iga üks wõiks oma saada. Ja Michail Põld on
mo naesele ka sest wargusest räkinud, aga et mo
naene reidest kedagid teadnud ei olnud, on ta Mihail
Põllu ees üttelnud kes neist teab se räkigo pareminne.
Siis kutsus Michail Põld mind kõrtsu ja andis
mulle wiina jua ning küssis mo käest kas meie
juttud ühed on, ning se rättik kellel werre lappid
pääl olnud et se pidi mo käes olema.
Aga et ma Jaan Kasik need juttud mitte ei olle
Michail Põld ees räkinud, mis ta kogukonna
kohtu ees tunnistanud, ei ole ma mitte kogukonna
kohtu mõistmissega rahhul.
Kohtu mees Iwan Wessik.
No 27; Arro Jakow Pihhel.
28., Räbandi Jeorgi Mahlamets.
29., Maddise Ekatterina Toombu.
30., Künindi Irina Kirst
31., Söero Jeorgij Wiitsar.
32., Naest. Iwan Kiwwi pärrast wõttis wasto.
33., Iwan Päästel
34., Jeorgi Kok.
35., Tatjana Lipp assemel p. Iwan
36. Elisawetta Pallo.
37., Martin Kiwwi.
38., Martin Room
39., Iwan Kiip.
40; Jakow Ruitt.
41., Tatjana Allikas
42., Laskme. Mihail Wessik.
43., Melania Kok.
44., Käomatsi. Mihail Wessik.
45., Kusto Kidder
46., { Jakow Pärt.
47., { Jakow Pärt.
48.,  Iwan Pärt.
49., Anna Peld.
50., Elisawetta Peld.
51., Elisawetta Rand.
52., Tornimäe Mihail Toombu.
53., Tallitaja Jakow Kiwwi põlle siin.
Perremehhed ütlesid: et nendel turdluid ei olle
Wabbanikkud ütlesid et maad on sandid.
Koggukonna kohto peamees Adrian Allikas.
kohtomees Mihail Wiitsar._
Pea kohtomees ütleb et wald ei lasse mitte
koggukonna pitsati prottokolli alla panna.
koggukonna kohto kirjutaja Mihail Pärt
Detsembr.
Sel Tännasel päwal sai Kachtla koggukonna
Lutterusse usso koli põllo kontrakt ette
pandud, ja Tallitaja on omma käega kolm
risti kontrakti alla pannud; ja on üttelnud
et temma pitsat on koggukonna käes.
Koggukonna kirjutaja Mihail Pärt.
Tännasel päwal siit Kachtla walla al-nimme
tud tallo maa rentnikkutelle wälja antud
kohha sisseseädmisse kirjad Saarema Krono
maade wallitseja W. Krause Herra läbbi:
No 1. Alexei Reis.
No 2., Iwan Piip.
No 3., Jeorgij Toombu.
No 4., Mihail Pihhil.
No 5., Alexei Kirst.
No 6. Awdi Kirr.
No 7. Jeorgij Kirst.
No 8. Mihail Kirr.
No 9. Mihail Reis.
No 10. Mihail Kirst.
11. Ado annupeld.
12. Iwan Päästel.
13. Jakow Kiwwi
14. Jeorgij Ellerpah.
15. Mihail Wiitsar.
16 Iwan Kirr.
17. Martin Kasik.
18. Jakow Ruus.
19. Maria Kerm.
20. Iwan Wessik.
21. Aleksander Laidus.
kohto ette astus Andreij Marripu ja
räkis kogukonna kohto ees et ta oma põl-
lo pole tera pääle kewade, Tomas Kristoman-
niga kauplenud, aga Tomas Kristomann
ei ole mitte seda kaupa täitnud waid
on aga ilma külwamatta jätnud teisipidi
8 aga teisibidi 10 latti maad, aga se willi
keda põld pidi wälja andma pidi meil poleks
olema, nüüd nõudis Andreij Maripu
selle tühjaks jänud pöllo eest kolm Rbl
/3/ Rub. Kogukonna kohus seda asja jär-
rele waadates mõistis et Tomas peab
kaks Rubla hõp. maksma, aga Andreij
selega rahul ei olnud sellepärast et Tomal
sel päwal rahha keiki selletada ei olnud
lubas ta nelja nädali aja sees seda raha
ära selletada, aga et Andreij sellega kogo-
ni ei leppinud siis selletas Tomas pärast
kohto mõistmist teda kohe wälja.-
Peakohtomees Iwan Päästel XXX.
kohto ette astus Maria Toombu ja kaebas
kogukonna kohto ees et Ann Kasik teda
wiis napsu ja päälegi 4 napsu weel lönud
on ilma et mul koguni süüd oleks
olnud. Nüüd kutsuti Ann Kasik
ette ja küssiti ta käest kuidas wisi
sellepeksmisega läinud on, aga Ann
Kasik ajas waleks ning ütles et ta ennam
põle lönud kui kaks napso. Kogukonna
kohus seda asja kuuldes mõistis et Ann
Kasik peab kaks Rub. hõp. strahwi
maksma.-
Peakohtomees Iwan Päästel X
kogukonna wannematte ja nelja tunnistus meeste
polest prottocoll tehtud, al nimmetud Kachtla
kronu mõisa walla wabanikude majade ülle.
Need majad on ülese antud 30. Rub. eest.
Tunnistus mehhed: Alexei Kirst.
Michail Reip.
Adrian Allikas.
No 1. Liwa.
2. Alliko
3. Arro.
4. Räbandi.
5. Kiibonidi
6 Sõero.
7. Naestesso
8 Mäe.
9 Sihi-augo.
10. Põlde
11 Rappi
12 Mäe.
13. Nukki
14. Põlde
15 Ütti
16 Wenne
17 Kablako.
18 Endriko
19 Anni
20. Niidi.
Tallitaja Jakow Kiip.
Koikuste koggokonna Kohhus
Tännasel päwal koggokonna koos olemissel sai
Jegor Kop ette kutsotud ja ta käest küssitud mis
pärrast ta ei maksa mitte omma 1868 ja 1869 aasta
Pangi Kohto wilja rahha täisi ärra Jegor Kop ütles
poole peab mo öde Tatjana Kop maksma sest meie
söime seltsis sedda wilja. Tatjana Kop ütles meie
teggime issaga elomaia Möisapölde platsi peäle
ülles ja sind ei olnud mitte abiks, ja nüid elad
sa omma naisega elo sees ja teed pöldo obone ja keig
elomaia asjad ja warra jäid sinno kätte sellepärrast
et sa piddid wilja rahha maksma. Kui sa elomaia
ja platsi mo kätte annad tahhan ma wilja rahha
keig täisi ärra maksa. Selle peale ei olnud Jegor
Koppil mingid suggust wastada. Siis koggokona Kohus
mõistis et Jegor Kop peab keik wilja raha täisi
maksma ja Tatjana Kop on sest lahti
Wolimes Mihail Lipp
,, ,, Aleksei Lember
Detsembri
Tännasel päwal koggokonna koos olemissel astus
No 8. Matsi puma perrenaine Mina Reis ette ja
räkis, et ta ei sa mitte enam puud maad piddada
et mees on möistussest rumal kes juba mitto
kord on ratsarettis olnud ja ei ole mitte parremaks
sanud ja poega ei ole kui kaks tüttar last kes nõd-
rad ja nored alles on ja tal ennesel ei ole ka
mitte terwist kui ühte joni haige: - . Siis astus
Iwan Rints ette ja ütles et ta selle No 8 Matsi pumaa
omma kätte tahhab wötta ja rummala wanna perremehhe
Mihail Reis toida ni kaua kui surmani nenda et ühelgi
teisel ei pea sest murred olema ja ta naise Mina kahhe
lapsega seäl puma peäl piddada nii kaua kui surmani
Ja Mina Reis oli sele kaubaga rahul ja lubas puna keige
warrandussega ja elajattega Iwan Rintsi jäuks.-
Ja koggokonna polest sai se õigeks arwetud, et Mihail Reisil
ei ole wenda ja Iwan Rints on 22 aastat wana kui ülemast
kohtust peaks ta perremeheks kirjotama.-
Kogokonna Kohtopeamees Mart Paas. XXX
kohtomees Estahwi Lugas. XXX
Jegor Annopöld kes 1877. aastal walast ärra kargas ülemale
ilma passida ja Kronomaksod maksmatta jättis
ja nüid weel mööda läinud aastade rahha jure tulnud
1875a Pearaha 28 kopikad 1875 a Pearaha 2 Rub 24 kop.
1876 a Pearaha 2 Rub 23 kop. 1876 a Pearaha 2 Rubl 15 1/2 kop.
1877.a Kihelkonna Kohto raha 28 1/2 kop. 1877. a Pearaha 2 Rub 19 kop.
1877a Kihelkonna Kohto raha 43 1/2 kop. 1877 a Pearaha 2 Rub 11 kop.
1878a Kihelkonna Kohto raha 28 kop 1878 a Pearaha 2 Rub 15 kop.
1878 a Kihelkona Kohto raha 41 1/2 kop. 1878a Pearaha 2 Rub 13 kop.
Summa 16 Rubl 90 kop et linnast Sülla Kohto polest
keik Pearaha wölg sai sisse sunnitud siis lainas Kogokonna
Kohus Magasini laekast sele raha nii kauaks kui Jegor
Annopöld kätte saatakse et ta peab Aida laeka ärra maksma
selle rahha._
Wolimehed Mihail Lipp. Leonti Wiimne XXX
,, ,, Jegor Kaddarik. Aderjan Lember. XXX
Wollimehhed: 1. Jegor Ellerpah.
2. Alexei Kirst.
Kohtomehhed: 1. Mihail Reis.
2. Iwan Wessik.
Sullaste ja wabbanikude seast,
Suure kohto srahwi alla ei olle üksgid
ammetnik sattunud. Ja keik on Kreka
wene õiget risti usko.
Kogukonna Tallitaja Jakow Kiwi.
Pea kohtumees Adrian Allikas
Kohtumees Michail Wiitsar.
Juli.
neil ei olnud midagid mõista._
Tallitaja Awdi Kirr.
Pea kohtumees Michail Reis.
Septembr 24
Olli Kachtla kogukonna Wallitsus ja kõik
walla peremehhed kokkokutsutud Kachtla
walla kohtu maja ehitamisse pärast. Siis
astus Mento walla mees Tomas Kristomann
ette ning tegi kaupa Kachtla walla kohtu
maja ehitamisse üle.
1., Sele põllu lubas kogukond temale pruu-
kimisseks 100. (sadda) aastad ilma rentita.
2., Siis lubas Tomas kahhe aastaga selle
maja ülesehitada nii suure ja seda wiisi kui
üllemast kohtust käsk ehk plaan antakse.
3., Ja walla kirjad posti taskust wastu wõtta
ning neid Tallitaja jure wiia._
4., Walla peremehhed lupasid abi anda selle
maja ehitamiseks; iga üks peremees kolm
sülda õlgi maja kattukseks; üks koorm palgid
metsast maja jure wiia, 10 Cop. rahha maja
kütmiseks, üks küllemit wilja kalo tegemisse
abiks, ja lupasid oma walla jäo sihhi aida
põllu ümber tehha. Ning peremehed kui
naad oma walla Magasini kohtu maja krundi
pääle ehitawad, jääb Magasin Toma wahhi
alla selle eest tassuwad peremehed nelli wakka
wilja wahhi palka. Ja Tomas Kristomann
ei nurisenud mitte selle kauba ülle ja lep-
pis sellega.
Pea kohtumees Mihail Kirst
Olli Kachtla kogukonna kohus koos aga neil
Pea kohtumees Mihail Kirst.
Koggokonna kohto Pea mees Jegor Aumees
Tännasel päwal said Koikuste walla maade rend-
nikkudele Regulerungs Tirigend s Sehrwald
Härra läbbi ja Kronomöisa wallitsusse Kohto
Krousi Härra läbbi wälja antud kohha sisse sead-
misse kirjad ja al nimmetud rendnikkude polest
wasto wõetud
I Jakow Awik. andis taggasi 29mal uiest wasto wöetud
Koggokonna kohto pea mees Jegor Aumees
rendnikkudele Regulerungs Tirigend  s Seharwald
Härra ja Krono mõisa wallitsusse Kohto Härra
Krousi läbbi wälja antud, kuhha sisseseadmisse
kirjad, ja al nimmetud rendnikkude polest
2, Karel Kuusk
3 walla maa
4 Soldat Jegor Leier
5 Soldat Iwan Sepp.
kohto mees Jakob Reis.
Juni.
kohtumees Adrian Allikas. XXX.
Siis astus Michail Kerm ette ja kaebas kog-
gukonna kohtu ees, selle ülle et Maria Kerm
temmale süia ei anna ning päälegi ilma
asjata teda witsaga peksnud, siis astus Maria
Kerm ette ja räkis et se löminne sel kombel
sündinud sest Mihail olla ta kerstu pääle
kussenud ja selepärast ma teda witsaga lõin
ilma et ta sest lömisest oleks haiged sanud,
aga süia on ta sel ajal sanud kui ta tahtnud
on. Seda asja kogukonna kohus järele kuu-
lades mõistis, et Maria peab Michailile süia
andma 16 naela leiba nädalaks ja sel ajal
ka suppi millal perre keetwad ning 2 naela
räimid leiwa kõrwaseks, ilma edespidi eksitu-
seta, ehk kui peaks mingid sugust tülli weel
ette tulema siis saab Michail Kermil säält
puumaa päält aastane paiok mõistetud,
sellepärast et Michail noores põlwes sääl
puumaa pääl tööd teinud on ja Mihail
Kerm leppis sellega.
,, Adrian Allikas. XXX.
Siis astus Anna Kasik ette ja kaebas
mulle
kogukonna kohtu ees, et Ingel Kriintal taale
seda üttelnud sestma olla Inglile nisugust
rohtu sisse annud kellest ta kiduma jänud
ja pääle seda ka teinud et ta poia muretse-
nud. Ingli juttude pääle wastasin ma aga seda
tänna aga Jummalat et sul poeg suureks kas-
watud sest saad sa warsti abi. Aga et sa lapsest
lahti tahtsid saada ajasid sa ennast metsas
läbi puu raagade, aga selegidpärast on sul
poeg walge ette tulnud. Siis lõi ingel mind kah-
heksa napsu pitsa warega, ja mõisa karja aja
pääl lõi ta mind weel kolm napsu rehha warre
jämiduse puuga. Selle kaibdusse ülle sai tunnis-
tus inimesed Martin Põld, ja Anna Ruitt,
ette kutsutud ja need tunistasid et nemad nende
riidlejatte juttud oma kõrwaga kuulnud on
ja seda ka näinud et Ingel Anne peksnud olli.
Nüüd sai Ingel ette kutsutud ja ta räkis
need sammad juttud ja sannad mis ülewel
kirjas on ja keda tunnistus mehhed kuulnud
ning tunnistas ka isse seda ette ta Anne
lönud on. Kogukonna kohus seda asja kuuldes
mõistis et Ingel peab Annele selle peksu
eest üks rubl. 1 rub. hõp. maksma, aga
Anna Kassiku omma teutuse sannade
eest 2 päwa lauta, aga nemmad ei lubanud
mitte edespidi tülitseda waid leppisid
ärra teine teisega._
Siis astus Michail Kirr ette ning kaebas
kogukonna kohtu ees et Ants Kirst teda
lönud on. Ja kogukonna kohus seda asja järele
kuulades mõistis et Ants Kirst peab Mihailile
1 rub. hõp. strahwi maksma.
kahhe hinge jäo wilja maksma, se on kolm wak-
na, nelli küllemito 1 1/2 matti ruggid, nelli külemito
kaks matti odrad, agga Iwan Kirr peab omma
kolme hinge jäo wilja maksma, se on
wiis wakka, nelli küllemitto ruggid, ja üks
wak, üks küllemit, kolm matti odrad, ühtekoko
ühheksa wakka, kolm küllemito poolteist matti
ruggid, ja kaks wakka, üks küllemit üks mait, odrad.
Ja se wiisteiskümmend wakka wilja mis Jakow
Wessikul Iwan Kirre käest saada on - Koggukon-
na kohus mõistis et Iwan Kirr peab se aasta
1873 20mal Detsembri kuu pääwal 1 wak ruggid, ja
2 wakka odrad, Jakow Wessiko kätte maksma,
ja igga aasta peab Iwan Kirr maksma nelli wak-
ka nenda kui 1873mal aastal kolm wakka ja
1874mal aastal nelli wakka, ja 1875mal aast. 4. wak.
1876mal aast. 4 wak. - (eg) kolm aastad, nelli wak.
wilja peab Iwan  Kirr maksma 15mal Septembri
kuu pääwal igga aasta senni kui se willi selkeks
saab, ja kolm lammast, peab Iwan Kirr 13mal
Juni kuu pääwal 1874. aast. Jakowi kätte andma.
ja 1874mal aastal 15mal Aprilli kuu pääwal peab
Iwan Kirr 1 tossin laudi, ja 1875mal aast 15mal
Aprilli kuu pääwal 2ne tossin, ärra maksma.
Ning se /10/ rub. 56 1/2 kop. rahha mis Jakowil
weel Iwani käest saada on maksab Iwan Kirr
1874mal aast. 1sel Nowembri kuu pääwal /2/ rubla
1875mal aast. ,, - Nowemb. ,, - ,, /2/ rub.
1876mal aast. - ,, -  Nowemb. - ,, ,, - /2/ rub.
1877mal aast. - ,,- Nowemb. -  ,, ,, - /2/ rub.
1878mal aast. 1sel Nowembri kuu pääwal /2/ rub. 56 1/2 kop.
Kui Iwan Kirr koggukonna kohto mõistmisse
järrele ei tee siis langeb temma Strahwi alla.
Iwan Kirr on keik sedda warrandust Jakow
Wessiko käest kätte saanud mis temma issalt
järrele jänud on, ja mis wannas Prottokolis ülla
seisab. (Wata 1856ma aasta jäo sees. No 2,, al seisab)
agga nüüd temmal ei olle mingid suggust
asja ennam Jakowi Wessiko käest saada.
1874.a.
Januari kuu
1.,
ette astus Kachtla wallast Ekatterina Peld
ja kaebas koggukonna kohto ees et Kachtla
walla mees Martin Ellerpah on tedda jäl-
gadega peksnud, ja kõrripiddi wäddanud ja
koggukonna kohhus sedda asja järrele kuulades;
mõistis et Martin Ellerpah peab Ekatterina
Pellule - üks Rubl. höp. maksma kui tem-
ma ei maksa mitte, siis langeb süüdlane
Strahwi alla._
2.,
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos agga neil ei
Webruari kuu
3.,
Tallitaja Jakow Kiwwi
Märtsi kuu
4.,
Olli Kaohtla koggokonna kohhus koos agga neil ei
Märtsi kui
5.,
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos agga neil
Aprilli-kuu
Olli Kachtla koggukonna kohhus koos, agga neil ei
olnud; middagid kohto mõistmist mõista.-
Maiu
Wallali rahwa ja wabbanikude
4, Jegor Kaddarik
seast sadikud.
5, Jegor Kopp.
1 Mihail Sepp.
6 Iwan Käewel.
2 Aleksei Lember
3 Jegor Kaddarik
4 Jegor Kopp.
5 Iwan Käewel
II. Täis wallitsemisse koggo
A, Martin Annopöld
Mihail Awik
Jegor Awik
Ewstafi Lugas
Jakow Sepp.
Jakob Reis
Iwan Tamkiwwi
Jegor Päestel
Iwan Poes
Jegor Aumees
Jegor Lutter
Andrei Sepp.
B., Wallitsetud Satikud
1, Mihail Tarkpea
2, Mihail Sepp.
3. Aleksei Lember.
Täis koggo wallitsemisse järrele sawad siin
ammeti peäle nimmetud.
I Koggokonna Tallitajaks Jakow Tamkiwwi wenne usko
,, ,, Wöörmondriks 1, Juhan Ruus Lutteruse usko
,, ,, ,, 2., Jaak Aumees ,, ,, ,, ,,
,, Koggokonna Wollimehheks 1, Leonti Wiimne wene usko
,, ,, ,, ,, ,, 2, Mihail Lipp wenne usko
Sullaste ja wabbanikkude 3,. Aleksei Lember wenne usko
koggust - - - - 4, Jegor Kaddarik wenne usko
II Koggokona Peakohto mehheks Jakow Sepp wenne usko
,, kohtomehheks Ewstafi Lukas wenne usko
Et selle wallitsemisse jures keik ette kirjotud kässod
on täidetud saanud, sedda selle siinatse kirja
läbbi töeks tunnistame.
Möisa politsei
Tallitaja Martin Annopöld XXX
abbimees Jegor Lutter XXX
Peakohtomees Jegor Aumees XXX/
Koggokonna wallitsemisse peäle sai Maggasini
aida peamehheks wallitsetud Andrei Sepp wene usko
Ja wanna kirjotaja Mihkel Awik jääb paigale.
Tallitaja Jakow Tamkiwwi. XXX
abbimees Jaak Aumees. XXX
23 Jegor Aumees põllod on santid rend on rohke
24 Jaak Aumees et ta olla issa eest tulnud
25 Tatjana Rassel rendi on paljo jure pantud
26 Leonti Wiimne jääb se kord teggematta
27 Jakow Tamkiwwi jääb se kord teggematta
28 Aderijan Kok ma ei wõtta mitte, se maa ei kõlba mitte
29. Aleksei Leier ei wõtta wasto põldo pissud
30 Iwan Sepp ma ei te mitte ma ollen wanna innimenne
31 Martin Lember ma ei te mitte et ei olle õue maad
32 Matwei Randpea ma ei wõtta mitte
33. Aleksei Sepp ma ei te mitte et ei olle heinamaad
34. Ado Wiimne ma ei te mitte se ei kölba mitte
35 Iwan Impreht ma ei te mitte pöldo on pissud
36 Jegor Awik ma ei te mitte
37 Jaak Käewel ma ei te mitte
38 Iwan Awik poeg issa eest ei te et ei olle karja maad
39. Jaak Lipp ma ei wötta mitte
40. Mart Lipp ma ei wötta mitte merri käib pölo peäl
41. Melania Tuus poeg emma eest ei wötta mitte wasto
42 Jegor Reis et ei olle heina maad mitte
43. Aleksei Reis ei wötta mitte wasto
44 Jegor Awik ei wötta mitte wasto pöldo on pissud
45 Iwan Käewel ei wötta mitte
46 Wassilli Wälli naine mehhe eest paljo rendi
47 Wärwara Sepp ei wötta mitte wasto
48 Martin Annopõld ei olle tarwis wasto wötta
49. Jakow Annopõld põld on waene ma ei wötta mitte wasto
50 Jaak Reis ma ei wötta mitte wasto
51 Rodjon Lugas ma ei wötta se pöib järge jäda
52 Aleksei Ruus ei ma wötta mitte jääb järge
53 Jegor Tuus ma ei wõtta mitte wasto ma olen wanna
54 Andrei Annopöld ma ei wõtta mitte wasto rendi on paljo
55 Awan Aumees naine mehhe eest ma ei wötta wasto
56 Maria Ruus ma ei wötta mitte wasto ma ollen wanna
57 Iwan Kaddarik ma ei te mitte.
58 Aleksei Tamkiwwi ma ei wötta wasto mitte ollen wanna
59. Ewa Aunaaid ma ei wõtta mitte wasto olen waene innimenne
60 Jegor Kaddarik ma ei wötta mitte wasto jääb järge
61 Iwan Rints emma poia eest ei wötta mitte wasto
62 Aleksei Pipu ei olle mitte tulnud
63 Iwan Reis ma ei wötta mitte wasto
64 Lisawetta Sepp poeg emma eest ei wötta mitte wasto
65 Jegor Rassel wõeras emma olli tulnud ja ei wötnud mitte
66 Aleksei Paas ei olle mitte tulnud
67 Jegor Wiimne ma ei wötta mitte se ei toida mind mitte
68 Mats Kaddarik ma ei wötta mitte wasto
69 Martin Annopõld ma ei wötta mitte wasto olen wanna inimenne
70 Iwan Sepp ma ei wötta mitte wasto põld on sand ja heinamaad ei
71 Jaen Annopöld ei ma wötta mitte wasto maad on santid
72 Aleksei Wiimne ma ei tahha mitte pöld on saind
73 Iwan Sepp maad on santid heinamaad ei olle
74 Aderijan Peästel naine mehhe eest maad on santid
75 Jaak Kaddarik maad on santid karja maad ei olle
76 Aleksei Lember maad on santid
77 Jegor Kopp maad on santid
78 Iwan Kasik maad on santid naine mehhe eest.
Tallitaja abbi mehhed ollid ka siin jures kuulsid mis siin
rägidi abbi mehhed. Jegor Lutter
abbi mees Jegor Annopöld
Pea kohto mees Jegor Aumees.
Septembri
Koikuste Möisa Tallitaja kohhus.
Jegor Annopöld wöttis Kingli Möisa wallitsusse
käest 90. Rubla rendi rahha ette sullase päwade
peäle. Selle kaubaga, et ta kahhe aastaga selgeks
tenib, 305 päwa aastaks tehja 60 Rubla aasta palga
Ja selle rahha eest pantiks lubbas Jegori issa
Andrei Annopöld omma wabbaniko ellomaia
keige platsiga seltsis et kui se wölg ei olle selge
siis annab ta omma platsi ja ellomaia selle rah-
ha eest ärra, Ja Jegor Annopöld isse keige omma
puma liguwa warraga pantiks selle rahha eest
Agga et nemmad isse ei oska kirjota pannewad
nemmad omma töe tunnistusseks kolm risti
omma nimme otsa et se tössi on. Andrei Anno-
pöld. XXX Jegor Annopöld. XXX
,, ,, Jaak Aumees XXX
kohtomees Ewstahwi Lugas XXX
Koikuste möisa Tallitaja kohhus.
Aulikko Keiserliko Saarema I se Kihhelkonna Kohto
Härra kässo peäle. Kutsus koggokonna Tallitaja Koikuste walla
täis walletsemisse koggo. kokko, et nende seast Koggokonna Pea
kohto meest wallitseda.
Wallitsemisse tarwis ollid kokko tulnud
Martin Annopöld
Iwan Roes
Jegor Kaddarik
Täis koggo wallitsemisse järrel sai siis ammeti peäle
nimmetud.
Koggokonna Peakohto mehheks Mart Paas Lutteruse usko
33 aastat wanna
on täidetud saanud sedda selle siinatse kirja läbbi
töeks tunnistame
Tallitaja Jakow Tamkiwwi.
abbimehhed Juhhan Ruus.
,, ,, Jaak Aumees.
Kohtomees Ewstafi Lugas.
tännasest päwast sadik sedda möistame meie Kaeht-
la kohto mehhed
Peakohtomees Mihail Kirst
kohtomees Iwan Wessik
Mihail Wälli kes 1873 aastal ilma passida ärra
kargas ja walda Krono rahha maksod wölga jättis
21 Rubl 36 1/2 koppikad. Nüüd on wald selle rahha selgeks
maksnud ja nende aastate eest maksnud mis ta
ilma passida ärra olli, ta naine kes linna Lattsaretti
ärra surri on wald omma kulloga mahha matnud
ja kolme Rubla eest surma kirsto ostnud
Tännasel päwal sai Mihail Wälli ette kutsotud ja küssi-